349 



telepedési képet csak kis mértékben zavarja, 

 mert a közcpszúmok egymáshoz való viszo- 

 nyán alii"- változtat valamelyest, de a meteo- 

 rológiai tárgyalásnál, a hol nem az egymás- 

 hoz való viszony a döntő, li uiem a tényleges 

 időpont, esetleg mái- jelentékenyebb eltérése- 

 ket okozhat. Az előadottaknak az a taniisá- 

 guk, hogy a jövőben az ily tömeges meg- 

 figyeléseknél az ntasításokban arról is kell 

 gondoskodni, hogy lehetőleg elkeriiltespenek 

 azok a megfigyelési hibák, a melyek az illető 

 faj életmódjának és \oniilási viszonyainak 

 kellő ismerete nélkül állhituak elő. 



A fészekhez való érkezésre vonatkoz(j kér- 

 dést a kevésbbé gyakorlott megfigyelők leg- 

 többször rosszul érlelme/Jk, s így a beérkező 

 válaszok javarészben hasznavehetetlen anya- 

 got adnak. A jövőben valami könnyebben 

 megfigyelliető és félre nem érthető mozzanat- 

 tal kellene azt helyettesíteni; ilyenpl. a „tíóka- 

 etelés kezdete", a mely nagyon pontosan álla- 

 pitható meg. Az idevágó adatokat a megtele- 

 pedéí^re vonatkozókhoz hasonlóan lehetne föl- 

 dolgozni, s e kettőnek az összehasonlítása 

 bizonyára igen érdekes és tanulságos ered- 

 ményeket nyujta na. 



A földolgozást GaiíLenkami' nagyjában ugyan- 

 azokkal a módszerekkel végezte, a melyeket 

 annak idején Gaál Gaszton és Heqypoky Kabos 

 alkalmaztak. Hiányzik azonban az adatoknak 

 egyöntetű földrajzi teriileiek szerint való cso- 

 portosítása, a mely a magyar földolgozások- 

 Ijan annyira bevált, hogy eddigi eiedményein- 

 ket nem kis részben éppen ennek tiilajdoiiít- 

 hatjiik. Való igaz, hogy Magyarországon, oro- 

 grafiai tagoltsága következtében nem volt 

 nehéz dolog megtalálni az ornithophaenolo- 

 giailag egyöntetű régiókat, de megnyilvánul- 

 nak ilyennk már Bajorországban is éppen az 

 idei földolgozás alapján. 



A földrajzi területek helyett Gaiaknkamp az 

 isepipteziseket választja. Tagadhatatlan, hogy 

 ez a szemli'letesebb módszer, a mellyel pont- 

 ról-pontra li dadva sokkal több rész'etet lehet 

 tisztázni, de éppen ezért nein úgy, a hogyan 



Daten im Durchschnitte zu spät sind. Diese 

 Verspätung trübt das Besiedelungsbild nur in 

 geringem Masse, da dieselbe an dem yeyen- 

 seitigen Verhältnisse der Mittel kaum etwaige 

 Änderungen hervorrufen kann, bei der meteo- 

 rologisclien Beleuchtung jedoch, wo iiiclit 

 das gegenseitige Verhältnis, sondern der 

 wirkliche Zeitjiunkt entscheidet, kann die- 

 selbe eventuell schon bedeutendere Abweichun- 

 gen verursachen. Aus dem Gesagten folgt, 

 dass in Zukunft bei Massenbeobachtungen in 

 den Instruktionen auch dafür gesorgt werden 

 muss, dass solche Beobachtnngsfehler, welche 

 sich aus der ungenügenden Kenntnis der 

 Lebensweise und Zugsverhältnisse der be- 

 treffenden Art ergeben können, vermieden 

 werden. 



Die Frage über die Ankniifl coi das iVes/ 

 wird von ungeübten Beobachtern in den 

 meisten Fällen missverstaiiden, weshalb die 

 einlaufenden Berichte zum grössten Teile ein 

 unbrauchbares Materiale ergeben. In Zukunft 

 sollte dieses Moment durch ein leichter be- 

 obachtbares und incht missznversteheiides er- 

 setzt werden; ein solches könnte z. B. der „Be- 

 ginn der Jungenfütterung" sein, webdies sehr 

 geiuiu beobachtet werden kann. Die diesbezügli- 

 chen Daten könnten ebenso wie die auf die Be- 

 siedelung bezüglichen bearbeitet werden, und 

 dürfte die Vergleicliuug beider sehr inter- 

 essante und lehrreiche Resultate ergeben. 



Die Bearbeitung wurde von Gallhnkamp im 

 Grossen und Ganzen mittels derst^lben Me- 

 thoden ausgeführt, welche seinerzeit von Gaston 

 v. Gaál und Jakob Hesyfoky angewandt wur- 

 den. Es fehlt jedoch die Gruppierung der 

 Daten nach einheitlichen geographischen Ge- 

 bieten, welche sich in den ungarischen Be- 

 arbeitungen so vorteilhaft bewährte, dass wir 

 unsere bisherigen Resultate in nicht geringem 

 Teile dieser zuschreiben müssen. Es steht 

 ausser Zweifel, dass in Ungarn, infolge seiner 

 orograpliischen Verhältnisse, das Auffinden 

 dieser ornithophänologisch einheitlichen Regio- 

 nen ziendichileicht war, doch machen sich solche 

 auch schon in Bayern geltend, u. zw. gerade 

 in der in Rede stehenden Bearbeitung. 



Statt der geographisciien Gebiete wählte 

 Gallenkamp die Darstellung mittels Isepiptesen. 

 Tatsächlich ist dies die anschaulichere Me- 

 thode, mit welcher man, da von Runkt zu 

 Punkt fortgeschritten wird, viel mehr Details 



