350 



GalIíEnkamp csinálta, a ki a földrajzi négy- 

 szögek közéjiszáinai alapján szerkesztette meg 

 az isepipie/Jseit. A modszeriiek e/. az alkal- 

 mazása helytelen, s eredménye az lett, hogy 

 az isepiptevisek ellentnioiulanak még annak 

 is, a mit GrALLEXKAMi' egyszerű látásra olvasott 

 ki az adatokból. 



A magyar eredméayckkez hasonlóan ugyanis 

 azt találta, hogy a füsti fecske megtelepedése 

 a legszorosabl) összefüggésben van a/, illető 

 terület klimatikus vis/onyaival, nevezetesen 

 legkorábbi a mélyebb fekvésű terület ken, 

 így pl. különösen a nagyobb folyóvölgyekben. 

 Az isepiptez snek, miként a magyar példán 

 látható, a hol azok hosszabb sorozatokra tá- 

 maszkodva pontiól-pontra haladva lettek meg- 

 szerkesztve, e/.t a tényt olyfoi mán jelzik, hogy 

 nagyjában véve párhuzamosan haladunk a 

 folyóvölgyekkel; Gallenkamp isepiptrzisei evvel 

 szemben egész lelietetlen módon szelik ke- 

 resztül-kasul pl. a Duna, Majna és Lech folyók 

 völgyeit. 



Lássuk ezt pl. a Unna völgyében. Passau 

 környéke az április 6-tól 7-ig terjedő isepip- 

 tezis területébe esik; valamivel odább minden 

 átmenet nélkül egyszerre az április 15-től 

 16-ig teriedö isepiptezis területébe esik a 

 Duna egy kisebb szakasza — természetesen 

 nem azért, mintha ez a valóságban is így 

 volua, hanem azért, mert az illető földrajzi 

 négyszög csak egyetlen egy — véletlenül 

 késő — adattal vau jellemezve. Ezután rö- 

 vidke dnrabon ismét a 6 — 7- es, majd közvet- 

 lenül utána és ismét átmenet nélkül a 10 — 

 lies isepiptezis következik. Eegensburg mel- 

 lett a 6 — 7-fs és 8 — 9-es isepiptezisek köz- 

 vetlenül egynuis mellett metszik át a Dunát, 

 míg a további szakaszon a 4 -5-ös isepipt:- 

 zis nagyon valószínűtlen módon még három- 

 szor szeli át a völgyet. A Maina völgyében 

 még hihetetlenebbek a viszonyok. 



Világos dolog, hogv ezt a valóságtól annyira 

 eltérő eredményt az hozta létre, hogy Gallen- 

 kamp ezt a módszert saját alapföltételeivel 

 ellentétesen alkalmazta. Ezenkívül még azt 



beleuchten kann, aber gerade deshalb darf 

 dieselbe nicht so angewandt werden, wie es 

 Gallenkamp tat. der seine Isepiptesen aaf 

 Grund der Mittel der geographischen Vier- 

 ecke entwarf. Ks ist dies eine ganz falsche 

 Anwendung der Methode, was zur Folge 

 hatte, dass das Isepiptesenbild selbst jenem 

 Resultate widersprach, welches Gallenkamp 

 auf den ersten lilick aus den Daten her- 

 auslas. 



Gallbnkamp fand nänüich in Übereinstimmung 

 mit dem ungarischen Resultate, dass der Be- 

 siedeluugsvorgang der Rauchschwalbe im 

 engsten Zusammenhange mit den klimatischen 

 Verhältnissen steht, namentlich dass die Be- 

 siedelung in den tiefergelegenen Gebieten, 

 besonders in den grösseren Flusstälern am 

 frühesten vor sich geht. Wie es an dem un- 

 garischen Beispiele zu ersehen ist, wo die 

 Isepiptesen auf Grund längerer Beobachtungs- 

 serien und von Punkt zu Punkt fortschreitend 

 entworfen wurden, zeigen die Isepiptesen 

 dieses Resultat so au. dass sie im Grossen 

 und Ganzen mit den Flusstälern parallel ver- 

 laufen ; die Isepiptesen Gallenkamp's schneiden 

 dem gegenüber z. B. das Donau- Main- und 

 Lech-Tal in der unmöglichsten Weise. 



Nehmen wir z. B. das Donautal. Die Ge- 

 gend von Passau fällt in den Bereich der 

 Isepiptese vom 6. bis 7. April ; etwas weiter 

 fällt die Donau auf einer kurzen Strecke 

 plötzlich ohne Übergang in den Bereich der 

 15 — 16. April-lsepiptese — u. z. nicht des- 

 halb, als ob dasselbe auch in der Wirklich- 

 keit so wäre, sondern deshalb, weil das be- 

 treä'ende geographische Viereck nur durch 

 ein einziges zufällig spätes Datum charakte- 

 risiert ist. Auf einer ganz kurzen Strecke 

 folgt dann wieder die Isepiptese vom (i — 7. 

 April, dann unmittelbar und wieder ohne 

 Übergang diejenige vom 10 — 11. April. Bei 

 Regensburg schneiden die 6 — 7 und 8 — 9 

 April-Isepiptesen die Donau unmittelbar nach- 

 einander, während auf der übrigen Strecke 

 der Strom noch dreimal dirrch die 4 — 5 April- 

 lsepiptese auf ganz unwahrscheinhche Weise 

 geschnitten wird. Im Maintale herrschen noch 

 ■weniger glaubhafte Verhältnisse. 



Es liegt auf der Hand, dass dieses von 

 der Wirklichkeit so sehr abweichende Re- 

 sultat dadurch hervorgerufen wurde, dass 

 Gallenkamp diese Methode im Widerspruche 



