351 



is kell különösen kiemelni, hogy a nagv inga- 

 dozásukról i-meretes egy óvböl s/unnazó ada- 

 tok alapján ci^ak hét napot felölelő iseinidczise- 

 ket szerkesztett. Ez a nagy iiigadoziis, ni< ly 

 az adatokat nemcsak egv földrajzi négyszög 

 területén belül jellemzi, hanem még egy és 

 ugyanazon helységben heteket tesz ki, azt 

 követeli, hogy egy-egy isppiptezis liosszabb 

 időszakokra terjedjen ki, mert csak így nyer- 

 hetii meg a biztosíték arra nézve, hogy az 

 isepiptezis által megjelölt területek java ré- 

 szükben tényleg oda is tartoznak. Azt liiszem, 

 hogy ez az eredmény tán meggyőzi Gali,rnkamp 

 urat arról, hogy az isepiptezisek jilkaliiia- 

 zása ilyen, egy évre uralkodó anyagnál nem 

 vezet czélra, s hogy ez a módszer csak akkor 

 ad megbízható eredményeket, ha hosszú soro- 

 zatokban alkalmaztatik. A kérdéssel azért 

 kellett behatóbb:in foglalkozni, mert az a ve- 

 szélyfenyeget, hogy a módszer helytelen alkal- 

 mazása nemcsak az eredményeket hiúsítja 

 meg, hanem árthat az egész ügynek is, mely- 

 nek pedig éppen 6.\li,enk.mip i'ir is egyik tisz- 

 teletreméltó buzgósága harczosa. 



A tömeges megfigyelés főbb eredményei 

 majdnem teljesen egyeznek azokkal, a me- 

 lyeket Gaál Gaszton állapított meg a magyar 

 tömeges megfigyelés alapján. Egészen új do- 

 log GALLENKAMP-nak az a Bajorországra nézve 

 teljesen bebizonyított érdekes tétele, hogy a 

 füsti fecske leggyakoribb azokon a területeken, 

 a melyeken legkorábban telepedik meg és for- 

 dítva. Ez a nevezetes magatartás, melynek 

 nyomait Magyarországon a fehér gólya tavaszi 

 fölvonulásánál tapasztaltunk, valósággal onto- 

 genezise a faj földrajzi elterjedési folyama- 

 tának. 



Alég korai volna e nevezetes tétel be- 

 hatóbl) tárgyalása, mert eddig még csak egy 

 területre nézve van kimutatva, egvelőre csak 

 nagy fontosságát akarjuk kiemelni, azért, 

 hogy másutt rendezendő tömeges megfigyelé- 

 sek alkalmával ez a kérdés is kellő mélta- 

 tásban részesüljön. 



mit ihren eigenen Grundbedingungen an- 

 wandte. Dabei muss noch besonders hervor- 

 gehoben werden, dass auf Grund dieser aus 

 einem Jahre stammenden Beol)achtungen, de- 

 ren grosse Schwankung bekannt ist, nur zwei 

 Tage umfassende Isepiptesen entworfen wur- 

 den. Diese grosse Schwankung, welche nicht 

 nur unter den Daten eines geographischen 

 Viereckes herrscht, sondern auch selbst in 

 einer und derselben Ortschaft Wochen aus- 

 machen kann, fordert es, dass die einzelnen 

 Isepiptesen längere Zeiträume umfassen müs- 

 sen, da man nur auf diese Art die Garantie 

 erhält, dass die von der Isepiptese bezeich- 

 neten Gebiete zum vorwiegenden Teile auch 

 wirklich dorthin gehören. Ich glaube, dass 

 dieses Resultat Herrn Gallknkamp überzeugen 

 dürfte, dass die Anwendung von Isepiptesen 

 bei einem solchen, nur auf ein Jahr bezüg- 

 lichen Beobachtiingsmateriale nicht zum Ziele 

 führt, und dass diese Methode nur dann ver- 

 lässliche Resultate ergibt, wenn dieselbe auf 

 Beobachtungsserien gestützt angewandt wird. 

 Die Frage musste deswegen etwas eingehen- 

 der behandelt werden, weil Gefahr droht, 

 dass durch die nnrichtige Atiwendung der 

 Methode nicht nur die Resultate vereitelt 

 werden können, sondern auch unsere gemein- 

 same Forschungsrichtung, in welcher dodi 

 auch GaijLenkamp ein Kampfgenosse von acli- 

 tungserregendem Eifer ist, Schaden erleiden 

 kann. 



Die hauptsächlichsten Resultate der Massen- 

 beobachtung gleichen fast gänzlich jenen, 

 welche Gaston v. Gaál auf Grund der unga- 

 rischen Beobachtung ableitete. Ganz neu ist 

 jedoch der für Bayern ganz sicher nach- 

 gewiesene interessante Satz Gallenkamps, dass 

 die Rauchschwalbe dort am häufigsten brütet, 

 wo sie sich am frühesten ansiedelt, und umge- 

 kehrt. Dieses merkwürdige Verhalten, dessen 

 Spuren sich in Ungarn bei dem Zuge des 

 weissen Storches nachweisen Hessen, enthalt 

 sozusagen die Ontogenie des geographischen 

 V&rbreitimgsprozesses der Art. Es wäre noch 

 verfrüht, diesen merkwürdigen Satz eingehen- 

 der behandeln zu wollen, indem derselbe bisher 

 nur für ein Gebiet nachgewiesen wurde; vor- 

 läufig möchten wir nur dessen grosse Wich- 

 tigkeit hervorheben, damit in Zukunft bei 

 anderwärts durchgeführten Massenbeobachtun- 

 gen auch diese Frage gehörig gewürdigt werde. 



