M58 



Nyilatkozat. 



Herman Ottó lìr oly kegyes volt megengedni, 

 hogy az „Aquila" niult évi folyamának 248. 

 stb. lapjain megjelent s rám nézve rendkívül 

 fájdalmas „Nyilatkozal'-ra néhány rövid meg- 

 jegyzést tehessek. 



Az ellenem ott felemelt vád abban tetftző- 

 dik, hogy a „Der Zug der Vögel" czimű 

 könyvemben a madárvonnlás kérdését lénye- 

 gileg bölcseleti és lélektani alapon tárgyalom 

 s hogy e mellett megjegyeztem azt is, hogy 

 ennél a tárgyalási módnál a vonulás külső 

 jelenségei csak alárendelt szerepet játszhat- 

 nak. Már pedig minden természeti tüneményt 

 lehet tán kétféle úton és módon tárgyalni, 

 egyrészt külső lefolyásának leírásával, más- 

 részt belső okainak kutatásával. így például 

 a zoologia leírja az egyes állatfajok alakját, 

 életmódját, származását stl). a nélkül, hogy 

 ev\'el egyúttal mellőzné a terniészetbölcseleti 

 kutatást, a mely az állatvilág csodálatosan 

 ezélszerű alakjainak és szerveinek biológiai 

 okait vizsgálja. Mert a természettudonn'iny 

 feladata szigorúan véve csak a természet külső 

 leírása, míg azoknak a folyamatoknak a tár- 

 gyalása, a melyek a látható jelenség mögött 

 rejlenek s így az emju'rikns megfigyelés körén 

 kívül állanak, a bölcsészet és metafizika körébe 

 vezet. De van-e a két tudományág, a termé- 

 szettudomány és bölcsészet . között ellentét? 

 Nem édes testvér-e mindakettő, a melyeknek 

 békésen kell egymás mellett meglenniökV Nem 

 adja-e éppen ennek a kettőnek az egybeol- 

 vadása a modern biológiában és természet- 

 bölcseletben azt a területet, a melyet a leg- 

 újabb időben a legnagyobb sikerrel művelnek? 

 És nem áll-e mindenkinek szabadságában, 

 hogy saját tanulmányaiban a két út közül 

 csak az egyiket választhassa, a nélkül, Imgy 

 ezáltal a nnlsikat kevesel>bre becsülnéV 



A madárvnmdás jelenségére alkalnuizva ez 

 azt jelenti, Imgy a szigorú természettudomá- 

 nyi (madártani) eljárás mellett, a mely az 

 egyes vonulási jelenségek lehetőleg pontos 

 megfigyelését kívánja s mint ilyen természe- 

 tesen a legnagyobb s önálló érdeklődésre tart- 

 Ai|MÍla XIV. 



Erklärung. 



Herr Otto Herman hat die grosse Güte ge- 

 liabt, mir zu der. für mich überaus schmerz- 

 lichen, „P^rklärnng" auf Seite 243 ff. im vor- 

 jährigen Bande des „AquiliC eine kurze Be- 

 merkung zu gestatten. 



Der mir dort gemachte Vorwurf gi])fell 

 darin, dass ich in dem Buche „Der Zug der 

 Vögel" das Problem des Vogelzuges vvesent- 

 licii i)liilosophisch oder psychologisch behan- 

 delt und hierbei bemerkt habe, dass für diese 

 Betraciitungsweise die äusseren Zugerschei- 

 nungen nur von untergeordneter Bedeutung 

 seien. Nun kann man aber doch wohl jede 

 Naturerscheinung auf zweifache Weise er- 

 örtern: einerseits durcli Beschreibung ihres 

 äusseren Verlaufes, andererseits durch Er- 

 forschung iiirer inneriM) Ursachen. Beispiel- 

 weise besteht die Zoologie in der Beschrei- 

 bung der einzelnen Tierarten nach ihrer Ge- 

 stalt, I^ebensweise, Abstammung usw.. ohne 

 doch hierbei die Forschungen der Naturphihi- 

 sophie auszuschliessen, welche nadi der biolo- 

 gischen Ursache der so wunderbar zweck- 

 mässigen Gestalten und Organe der Tiere 

 fragt. Denn die Aufgabe der Naturwissen- 

 schaft ist. streng genommen, nur die äussere 

 Beschreil)ung der Natur, wä'.irend die Erörte- 

 rung derjenigen Vorgänge, welche hinter den 

 sichtbaren Erscheinungen verborgen sind, umi 

 sich daher der cmpirisciien Beobachtung ent- 

 ziehen, in das Bereich der Philosophie und 

 Metaphysik führt. Aber besteht denn zwischen 

 beiden Wissenszweigen, der Naturwissenschaft 

 und Philosophie, ein GegensatzV sind nicht 

 vii^melir l)eide Scli western, welche friedlich 

 nebeneinander wohnen soihm? 1st nicht gerade 

 die Verschmelzung beider in der modernen 

 Biologie inid Naturphiloso|)hie ein (4ebiet, 

 welclies in neuster Zeit mit grösstem Erfolge 

 gepflegt wird? Und wird nicht ein jeder be- 

 rechtigt sein, sich für seine besonderen Stu- 

 dien dem einen dieser^ beiden Wege zuzu- 

 wenden, ohne deshalb den anderen geringer 

 zu b(nvertenV 



Auf die Erscheinung des Vogelzuges an- 

 gewandt, bedeutet dics,^dass neben dem streng 

 naturwissenschaftlichen ((n-nithologischcn) Ver- 

 fahren, welches in der möglichst genauen 

 Beol)achtung der einzelnen Zugerscheinungen 

 besteht, und als solches natürlich das aller- 



4.S 



