23 



1878—80, Side 391 og Mindre Medd. 1881—92, Side 346) en Koloni 

 paa Rott — sig mere til Formen grabae Brehm. 



Dette gælder i hvert Fald de Lunder, der yngler paa Øerne 

 i Kristianiafjord, og det samme er formentlig Tilfældet med de 

 faa Par, der yngle — eller ynglede — i Bohusians Skærgaard. 

 (Wilh. von Wright: Forteckning Bohuslånska skårgården obs. 

 foglarne, Goteborg Vet. och Vitterh. Samh. Hånd., 1850). 



Om nogle Lunder fra Rott siger Collett 1. c, Side 346, at de 

 svare nærmest til den mindste Form ( ar moricana — grabae), hvis 

 Udbredelse falder længst mod Syd, men de Maal, han opgiver 

 for Vingen (1878—80, Side 392) 163 mm og 170 mm, ere noget 

 store for denne Form. Konservator Schaanning, Stavanger, har 

 venligst opgivet mig Maalene (Vinge) paa 10 Lunder, skudte paa 

 Rott i Maj-Juni Mnd.; de svinge mellem 150 — 165 (1 Gang), men 

 Gennemsnitsmaalet er 155,5; en ellevte Lunde fra Rott 26 /s 1921 

 i min egen Samling har Vingen 150 mm, men dens Næb er be- 

 tydeligt større og kraftigere end det største Næb fra Færøerne. 

 I Vingemaal svare da disse Fugle, efter dette Stof at dømme, 1 

 bedst til Formen grabae, medens Næbstørrelsen mere synes at 

 minde om den sædvanlige vestnorske o: den typiske. 



I Koenigs Avifauna Spitsbergensis findes meget oplysende 

 Maal; Dr. le Roi paapeger, at de paa Bjørne-Øerne ynglende 

 Lunder tilhøre, hvad han kalder den mindre Form o: typica i 

 Modsætning til Spitsbergen-Fuglene, der tilhøre den store Form 

 glacialis eller naumanni. For disse sidste opgives et Gennem- 

 snits- Vingemaal af 186 mm for cTc? og 183 for $$, medens de 

 paa Bjørne-Øerne ynglende skulde maale henholdsvis for tf <$ 

 og $$ 168 mm og 163 mm. Disse sidste Maal svare godt til 

 Fugle fra Norges Vestkyst i min Samling, 2 ^J 1 10 /s 1917 Trond- 

 hjem, der maale 166 og 173 mm. 



Betydeligt mindre end disse ere færøiske Lunder, der 

 gennemsnitlig maale (12 $ tf og 13 $$ i min Samling, alle Yngle- 

 fugle) 156 mm og 157 mm. 



Islandske Lunder ere større og have langt højere Næb end 

 færøiske; navnlig nord-islandske synes i denne Henseende at 

 overgaa ogsaa vest-norske, men i Henseende til Vingemaal 

 stemme de ganske med disse og Bjørne-Øernes Lunder. 35 is- 

 landske Lunder i min Samling maale gennemsnitlig 166 mm; 



1 Maaske har Prof. Collett maalt Vingen ved at trykke den ganske flad 

 mod Maalestokken, hvorved den kan maales nogle Millimetre længere. 



