55 



rurus tetrix britannicus (Witherby & Lonnberg). Kun Hønerne ere for- 

 skellige fra den skandinaviske Forms, idet de ere rødbrunere i det 

 Hele, mangle de hvide Pletter paa Spidsen af Vingedækfjer og 

 Skulderfjer og den graalige Farvetone paa Brystet, der oftest er 

 saa fremtrædende hos skandinaviske ; desuden skal hos disse 

 sidste Bugen »almost invariably« være meget sortere og tvær- 

 stribet med graaligt, ikke med brunt som hos den engelske 

 Form; jfr. Brit. Birds, VI, 1912—13, Side 270. 



De fire foreliggende danske Høner svare fortræffeligt til 

 denne Beskrivelse, endog bedre end den eneste britiske Fugl, 

 der har kunnet sammenlignes ($ 2 % 1908 Bossshire). Mest for- 

 skellige fra de danske ere tre finske Høner; de ere paafaldende 

 sorte paa Bugen, meget graalige paa Brystet, og deres Bygfarve 

 er ogsaa mørkebrunere end danske Høners; knap saa forskellige 

 ere 5 norske Høner; svenske have ikke foreligget til Sammen- 

 ligning. De Havørne, der ynglede her i Landet, synes at have 

 været smaa; den her ynglende Misteldrossel tilhører efter det 

 undersøgte Stof at dømme vist nærmest den vesteuropæisk- 

 engelske Form o: den typiske Turdus visciuorus visciuorus L. 

 (jfr. Hartert: Vogel d. palaearkt. Fauna, Side 647, Fodnote), 

 medens de gennemvandrende, vel nordøstlige, ere mere graalige 

 og — hvis de virkelig kunne skelnes — skulle have eget Navn; 

 danske Bødkjælke synes varmere i Farve end svenske og nærme 

 sig saaledes vesteuropæisk-engelske, Erithacus rubecula melo- 

 philus (Hart.); foruden den mellemeuropæiske Blaakjælk, Lus- 

 cinia suecica cyanecula (Wolf), der en sjelden Gang har ynglet 

 her, findes paa Træk vistnok baade den typiske Luscinia suecica 

 suecica (L.) og den norske L. suecica gaetkei (Kleinschm.); men 

 tilstrækkeligt Sammenligningsstof, særlig af norske Fugle, har 

 manglet. Heller ikke har det været muligt med Sikkerhed at 

 afgøre, om de Skrigørne, der nogle Gange ere skudte her i Lan- 

 det, tilhøre den store eller lille Form , eller om bægge som til- 

 fældige Gæster forekomme; men forhaabentlig vil ikke alt for 

 lang Tid hengaa, inden disse og andre dermed beslægtede 

 Spørgsmaal ville kunne besvares paa nogenlunde fyldestgørende 

 Maade. 



For venlig Bistand med Oplysninger og Udlaan af Skind 

 bringer jeg Hr. Professor Dr. Einar Lonnberg, Stockholm, og 

 Hr. Dr. Erwin Stresemann, Berlin, min Tak. 



