A MADÁRVONULÁS MAGYARORSZÁGON AZ 1914. i;V TAVASZÁN 7 



gyűjtött vonulási anyagot kellően nem értékesítettük. Teljesen nyuoodt 

 vagyok tehát afelől, hogy a rámbízott föladatot a mester intencziói 

 szerint intézem el. 



Sokkal kevésbbé vagyok nyugodt más tekintetben. Normális körül- 

 mények között nem mulasztottam volna el mesteremnek, Herman Ottónak 

 az ornithophaenologia terén kifejtett igazán korszakot alkotó működését 

 nem annyira méltatni, mint inkább az ornithophaenologia története szá- 

 mára a legbehatóbban ismertetni. Tudom jól, hogy nem szorul sem 

 dicséretre, sem elismerésre, mert a ki számottevő munkása van a mai 

 ornithophaenologiai kutatásnak, az mind ismeri őt és mind tanult tőle, 

 de viszont meggyőződésem az is, hogy módszerének, a pozitív alapon 

 való kutatásnak és intenczióinak ismertetésével nemcsak az ő emléke 

 iránt rónám le a kegyelet adóját, hanem szolgálatot tennék vele az 

 ornithophaenologiának is. Egyelőre azonban, sajnos, erről szó se lehet. 

 A ránk kényszerített létért való küzdelem már az első mozgósításkor a 

 harcztérre szólított s mikor a kárpáti harczokból egészségben megrokkanva 

 visszatértem, helyi szolgálatra minősítve tovább is katonai szolgálatban 

 maradtam. Immár több egy esztendejénél, hogy hivatalomtól távol vagyok 

 s a vég még beláthatatlan. Hogy a béke beköszöntésekor lesz-e módom 

 fenti mulasztásomat helyrepótolni, egyelőre nem tudom és Ígéretet se 

 tehetek. Megkezdett nagy munkám, Magyarország madárvilága és madár- 

 vonulása, melynek első része már megjelent, annyi munkával vár, hogy 

 nem merek ígéretet tenni, mert esetleg be nem válthatnám. 



Rátérve az 1914. évi földolgozásra, mindjárt azzal kell kezdenem 

 hogy a vonulási adatok száma erősen megcsappant. Ennek oka az, hogy 

 megfigyelőink egy része a mozgósításig nem küldte be az adatokat, így 

 azok elkallódtak. 



A beérkezett anyag alapján az 1914. év jellege normálisan korai 

 volt 84 faj volt olyan, melyek mindegyikét 4 és 4-nél több állomáson 

 figyelték meg s ezek középszámai szerint 



az országos középszámnál korábban érkezett 33 faj 

 « « « későbben « 16 « 



« « középszámnak megfelelően « 35 « 



Ezidén is főleg a korán, kb. április elejéig érkező fajoknál volt az 

 érkezés a normálisnál korábbi, épen úgy mint az 1913. évben. Érdekes lesz 

 Hegyfoky Kabosnak a vonulási jelentéshez írt meteorológiai méltatásából 

 megtudni, vájjon a két év időjárása közelítőleg egyezett-e vagy sem. 



A vonulási típusok nagyjában a szokott képet mutatták, épen csak 

 hogy a nagyon megfogyatkozott vonulási adatok miatt több fajt ki kellett 

 hagyni. 



A régiók középszámai a következők: 



