AZ 1914-IK {-:VI TAVASZI MADÁRVONUI.ÁS KS AZ IDŐ JÁRÁSA 59 



Erre a napi időtérképek nyújtanak felvilágosítást; láthatjuk ugyanis, 

 hogy légnyomási depressziók csaknem szakadatlanul mutatkoztak konti- 

 nensünk északnyugati és északi vidékén, melyeknek hatása többnyire 

 országunkra is kiterjedt. Déli szelek, kis légnyomás, sok eső járt nyo- 

 mukban, az éjjelek enyhék voltak. Március 27-ike után egészen mások 

 a viszonyok, többnyire nagy légnyomás, sokszor derült, hűvös éjjelek és 

 száraz idő. A hőmérséklet csak csekély pozitiv eltérést mutat fel március 

 27 — április 30-ik napja között. 



Feltűnő a nagy légnyomás (765 — 775 mm.) április 17 — 22-ik napja 

 között, midőn egész Európa fölött az izobarok jobbára körkörösök s 

 középpontjuk Dánia körül van. Minthogy e folyóirat XX. kötetének 175. 

 lapján azt írtam: Nagy légnyomás idején, lm huzamos ideig eltart, úgy 

 hogy a napsugárzás kellőképen érvényesítheti melegítő hatását, szabályos 

 vagy korai a megérkezés, meg akartam tudni, hogy ez a hatnapi nagy 

 légnyomás miképen hatott a madarak megjelenésére. A következő hat 

 faj adatait naponkint csoportosítván, 3 — 3 nap és a kulmináció 5 napja 

 szerint bemutatom. 



B) A megjelenés 1914. április 11 — 25. között. 

 Die Ankunftsdaten am 11 — 25. April 1914. 



Ezekből a számokból kiderül, hogy a hatnapos (ápr. 17 — 22.) nagy 

 légnyomás idején a megérkezési adatok más eloszlást tüntetnek fel április 

 17 — 19. és mást 20—22. között; amennyiben az utóbbi 3 nap alatt a 

 szokottnál kisebb mértékben fogynak a két fecskefajnál, ellenben nagyobb 

 mértékben szaporodnak a négy utóbbi fajnál. Április 20— 22-ik napja 

 között valami oknak kedvezőleg kellett hatni a megjelenésre. Minthogy 

 pedig a hőmérséklet fokozódott s a szél gyengült az előbbi három nap- 

 hoz képest, csakis ebben a két tényezőben kell a kedvező hatást keres- 

 nünk. A hőmérséklet és szélerő a nagy légnyomás napján ugyanis a követ- 

 kező értéket mutatja fel 21 állomásunk adatai szerint: 



