70 GRESCHIK JENŐ 



különösen a nyak bőrében van sok. A bőr alatt sok sejtszövet fekszik, 

 mely sokszor zsírt tartalmaz. A madarak bőrét külön izmok mozgatják. 

 Stannius (1846) szerint a madarak külső bőre vékonyabb, mint az em- 

 lősöké, a cutis és különféle felbőr- és szarűképződmény alkotja. Utób- 

 biakhoz tartoznak: az epidermis, a tollak, a lábvértek, a csőrtokok, a 

 karmok és a sarkantyúk. Néha levegőt tartalmazó sejtek találhatók a 

 bőr alatt. 



Leydig (1857) igen találóan írja le a madárbőrt. Ó az irhát a 

 madarakon találja a legvékonyabbnak. A kötőszöveti nyalábok a halakon 

 és a csúszómászókon főleg vízszintesen és merőlegesen haladnak, a 

 madarakon és az emlősökön kereszteződésük változatosabb. Az irha 

 rugalmas rostjai a madaraknál (süketfajd) a corium alsó rétegeiben 

 összefüggő hálózattá egyesülnek. A tollas bőrrészeknek nincsenek szabad 

 papilláik. Nagy papillákat a csőrcsontokat bevonó bőrben, azonkívül a 

 szemkörüli csupasz részeken (süketfajd) és a planta pedisben találni. 

 Sok idegrost hengeralakúan megvastagodva u. n. PACiNi-féle testecskék 

 alakjában végződik. A madarak bőre általában szegényebb véredények- 

 ben, mint a csúszómászóké. Továbbá fölemlíti Leydig, hogy Barkow a 

 legdúsabb véredényhálózatot a költési időszakban csupasz és panniculus 

 adiposus nélküli kotlófoltokban találta. A mélyebb bőrrétegekben igen 

 fejlett izomhálózat fekszik, melynek rostjai átmenetet képeznek a sima 

 rostokból a harántcsíkoltakhoz. Az izmok között inak vannak rugalmas 

 szövetből és ilyen inakkal tapadnak oda a tolltüszőkhöz és a corium 

 rugalmas rétegéhez. Néhány madár bőr alatti kötőszövetébe levegő hatol 

 be. A tarka színezés a madarak csupasz részein a taréj és toroklebenyek 

 kivételével az epidermis sejtjeiben fekszik. A bőrizomzat erős fejlettsége 

 következtében a madárbőr nagy mértékben képes összehúzódni. 



Gadow (1891) a madárbőrben megkülönböztet: 1. Felületi réteget, 

 felhámot, epidermist. A mélyebb sejtek rendesen hengeresek és a nyálka- 

 réteget alkotják, stratum Malpighii. A legalsóbb sejtek hosszúkásak, 

 merőlegesen állanak az irhára s finom csipkézett nyúlványokkal kapasz- 

 kodnak beléje. A felső sejtekben kevesebb a puha protoplasma, laposab- 

 bak és szarúréteggé, stratum corneummá egyesülnek. 2. Az irha, corium, 

 derma a mélyebb réteg. A bőrérzékszerveket és az edényeket tartalmazza, 

 a mesodermából származik. Az irha alapszövetét rugalmas és más kötő- 

 szöveti rostok hálózata alkotja. A felsőbb rétegekben a rostok minden 

 irányban teljesen összeszövődnek, mint az emlősökben. A mélyebb réte- 

 gekben a nyalábok inkább vízszintesen haladnak, bizonyos közökben 

 merőleges rostnyalábok keresztezik. Ez utóbbiakban rendesen vér- és 

 nyirokedények, ezenkívül idegek haladnak a stratum Malpighii felé. Az 

 e]:)idermis alatt kis kúpos nyúlványok, papillák találhatók. Ezen elsőd- 

 leges papillákon kívül még nagyobbak is találhatók, melyeknek különö- 



