A MADARBOR SZÖVETTANÁHOZ 71 



sen pikkelyek alakjában a csüd fedésében van jelentőségük. Az irha 

 mélyebb rétegeinek inkább laza a szerkezete és ezek alkotják a bőr alatti 

 kötőszövetet. Ez összekapcsolja a bőrt az alatta fekvő testrészekkel. Zsír 

 lerakodásával zsírpárna, panniculus adiposus állhat elő. Pigment rende- 

 sen a bőr csupasz helyein a nyálkaréteg mélyebb sejtjeiben vagy piros- 

 sárga zsír vagy barnafekete pigmentsejtek alakjában fordul elő. Fekete 

 pigment az irhában is található és ilyenkor rendesen elágazó csillag- 

 alakú sejtekhez kötött. A bőredényeket gyakran olyan dúsan borítja 

 pigment, hogy szinte fekete szövedékben feküsznek. 



Jaquet a VoGT- és YuNO-féle (1894) összehasonlító anatómiában 

 azt hiszi, hogy a madárepidermisben ugyanazok az elemek fordulnak 

 elő, mint a csúszómászóknál, t. i. sejtek többszörösen egymás fölé épí- 

 tett rétegei. Az irha vastagsága az egyes testtájak szerint nagyon külön- 

 böző. A kötőszöveti hálózat a felhám közelében nagyon sűrű és kes- 

 keny, az izmok közelében tágabb. Számos edény és ideg járja keresztül- 

 kasul minden irányban. Marshall (1895) a bőrt a csőr és láb kivéte- 

 lével vékonynak találja, az irha kisebb terjedelmű. A rete Malpighii 

 simán áll a cutison, kivéve azokat a helyeket, ahol tapintótestecskék 

 találhatók. Papillák nem képződnek. A cutisban pigmentek vannak, 

 melyek a felszínen egyes sejtekben fekszenek, a mélyebb rétegekben 

 azonban tömegesebben lépnek fel. Idegvégződéseket, bunkószerű testecs- 

 kék alakjában a madárbőrben az egész test felszínén találunk szétszórva; 

 a legtöbb nagy tollak közelében van. A comb, hónalj, elülső nyak és 

 fejbúb tájéka, utóbbi legalább ha nincs bóbitája, szegény bennük. Szá- 

 muk azonban az emlősökéhez képest kicsiny. 



Taschenberg (1905) szerint a NAUMANN-féle munka új kiadásában 

 a nagyon vékony bőrt az ektodermából keletkezett felhám (epidermis) 

 és a kötőszöveti irha (corium) alkotja, mely a mesodermához tartozik. Az 

 epidermis hámsejtek számos rétegéből áll, az alsóbb, nagyobb, protoplas- 

 mában dúsabb sejtek a Malpighi-féle nyálkaréteget adják. A felsőbb 

 rétegek sejtjei többé-kevésbbé laposak és protoplasmában szegények. 

 Ezek alkotják a szarúréteget, melyet a bőr felszínén egyrétegű felhártya 

 határol. Az irhában kötőszöveti nyalábok vannak, melyek egymással 

 többé-kevésbbé sűrűn összefonódtak. Tartalmaz ezenkívül véredényeket, 

 nyirokpályákat, idegeket és sima izmokat. Az epidermis felé néző olda- 

 lán papillák alakjában emelkedik ki, miáltal megnagyobbítja felületét és 

 ezt jobban táplálhatja. Különös fejlettséget ott nyer, ahol a felhámból 

 különleges képződmények keletkeznek. Az irha mélyebb rétegei a bőr 

 alatti kötőszövetet alkotják, melynek hálószemeiben gyakran zsír rakódik 

 le (panniculus adiposus). Az epidermis viszonylag vékony réteg, mely 

 csak a lábakon és a csőrtokokon ér el nagyobb terjedelmet. A szarú- 

 réteg állandóan regenerálódik. Pigment legtöbbnyire a Malpighi-féle 



