72 GRESCHIK JENŐ 



nyálkaréteg mélyebb szintájaiban fordul elő, vagy zsírhoz kötött, mint a 

 lábak stb. élénk pirosra festett viaszhártyájában. 



Az eddig ismertetett irodalomban tehát nem ritkán egymásnak 

 ellentmondó adatokra bukkanunk, különösen az irha papilláira és az 

 epidermis fölépítésére vonatkozólag. 



Moser (1Q06) a madárbőrt a következőképpen tagolja: irha (corium), 

 amelyben nem különböztethetünk meg pars reticularist, intermediát és 

 papillarist, mint az emlősöknél, hanem csak stratum superficialet (pen- 

 narum-folliculosum) és stratum profundumot. Utóbbihoz a stratum sub- 

 cutaneum csatlakozik. A stratum profundumot, az alsó irharéteget, alakult, 

 vízszintesen kiterjedt, rostos-rugalmas kötőszövet alkotja. A dűlök alatt 

 még egy másik laza, szabálytalan hálózat, a stratum musculare csat- 

 lakozik hozzá, mely a sima tollizmokat tartalmazza. Ezek a tollizmok 

 rugalmas rostokból álló inak segélyével tapadnak a tolltüszőkhöz. A cutis 

 és a subcutis határán rugalmas rostok erős, sűrű, vízszintes rácsozata 

 fekszik. A felső irharéteg, a stratum superficiale gyenge kötőszöveti 

 rostok finom hálózatát tartalmazza, melyet rugalmas háló sző körül. 

 Némely helyen, különösen ahol véredények vannak, a stratum super- 

 ficiale rugalmas rácsozatát merőlegesen felfelé haladó rostnyalábok kötik 

 össze a stratum profundummal. Papillák, a tollpapillák kivételével nem 

 fordulnak elő. A két irharéteg vastagsága igen különböző. A subcutis 

 erősen fejlett. A zsír gyakran alkot panniculus adiposust vagy egyes 

 zsírsejtfészkekbe tömörül. Moser még kiterjeszkedik általánosságban a 

 bőrizomzatra, a véredényekre és az idegvégződésekre. Az epidermist 

 stratum profundumra (magvas réteg) és stratum corneumra (szarúréteg) 

 osztja. Az első az emlősök stratum cylindricum és spinosumának felelne 

 meg. Az epidermis vékony és rétegekben szegény marad. A stratum 

 profundum legalsóbb sejtjei szabálytalan köbalakúak.* Felettük 2 — 3 (4) 

 réteg tojásdad, részben lapos sejtek vannak, melyek kevésbbé festődnek. 

 A legfelsőbb rétegek sejtjeinek sötét, vastag bürökjük van, míg belsejük 

 erősen fénylik. Az emlősöknek megfelelő stratum granulosum teljesen 

 hiányzik, ennélfogva a madarak epidermisében az elszarúsodás folyamata 

 keratohyalinképződés nélkül megy végbe. 



WiEDERSHEiM (1909) szcrint a madárbőrt vékony epidermis és 

 cutis jellemzi. Utóbbit szabálytalan növésű rostnyalábok alkotják. Érzék- 

 szervek és izomrostok bőven találhatók benne. Studnicka (1909) nagy 

 dolgozata a gerincesek epidermiséről a madarakra nem terjed ki. 



Maurer (1915) a madarak gyenge, csak néhány sejtrétegből álló 

 epidermiséből alsó vékony stratum plasmaticumot és felső stratum cor- 

 neumot ír le. Stratum granulosumot is talált, amelyről a következőt 

 mondja: «A stratum plasmaticum és a stratum corneum között gyakran, 

 de nem mindig egy sejtréteg található, amelynek plasmatestében kis 



