A MADÁRBŐR SZÖVETTANÁHOZ 73 



keratohyalin-szemecskék vannak. Ezt a stratum granulosumot sejtek alkot- 

 ják, amelyek éppen elszarúsodásban vannak. E sejtréteg gyakori hiányá- 

 ból arra következtethetni, hogy az elszarúsodás folyamata nem folytonos, 

 hanem bizonyos időben szünetel». Az irha csak a pikkelyes lábakon 

 alkot papillákat. 



Jelen dolgozat célja és a vizsgálat anyaga. 



Azt a feladatot tűztem magam elé, hogy a tollas madárbör szöveti 

 szerkezetéhez szolgáltassak adatokat. E célból a vizsgálat főanyagául a 

 pintyek családjába (Fringillidae) tartozó meggyvágó (Coccothraustes 

 coccothraustes L.) szolgált, hogy a házi tyúktól, Moser vizsgálati tárgyá- 

 tól, rendszertanilag lehetőleg távol eső faj legyen képviselve. Ezenkívül 

 összehasonlításul a házi veréb (Passer domesticus L.) repülős fiókáit hasz- 

 náltam. Kezdettől fogva tisztán állt előttem, hogy a madárbőr szöveti 

 szerkezetéről tüzetesebb ismeretekre csak úgy tehetünk szert, ha a test 

 lehetőleg számos részéről vizsgálunk meg bőrdarabokat. Mert előre volt 

 látható, hogy a különböző testrészekről származó bőrdarabok különbsé- 

 geket fognak mutatni és éppen az ilyenféle vizsgálatok hiányzanak még 

 teljesen. Mindjárt itt említhetem meg, hogy föltevésemben nem csalód- 

 tam, mert nemcsak a rétegek vastagsága változó a különböző testrésze- 

 ken, hanem szerkezetbeli különbségek is vannak. 



A következő 9 testrészről vettem bőrdarabokat: 



1. Fejbúb, pteryla capitis, 



2. Nyakoldal, apteria colli lateralia. 



3. Hát közepe, pteryla spinalis et apteria spinale. 



4. Törzsoldal, apteria trunci lateralia. 



5. Farcsík, pteryla caudae. 



6. Áll. 



7. Mell, pteryla gastraei. 



8. Comb, pteryla cruralis et apteria cruralia. 



9. Has az alfelnyílás előtt, apteria mesogastraei et pteryla gastraei 



vége. 



A tollas dűlők és a csupasz mesgyék nevei Nitzsch (1840) után 

 az illető bőrrész közelebbi meghatározására valók. Ezeken kívül össze- 

 hasonlításul még a meggyvágó hátsó ujjának gumóját is metszettem. 

 Utóbbira azonban bővebben nem fogok kiterjeszkedni, mert jelen munka 

 főcélja a madártest tollal fedett bőre, szöveti felépítésének ismerte- 

 tése, tehát tekintet nélkül a tollak, a csőr, a lábak szerkezetére. Alább e 

 leírásban mindig a meggyvágó illető bőrdarabjának szövettana áll első 

 helyen, míg a házi verébé függelékképpen következik. 



