74 GRESCHIK JENŐ 



Technika. 



A decapitatioval megölt madárnak előbb tollait távolítottam el, 

 majd a fennt említett testrészekről rögtön bőrdarabokat vágtam ki. Külö- 

 nösen arra ügyeltem, hogy a bőr alatti kötőszövet és esetleg a vázról 

 eredő izmok a bőrön rajta maradjanak. Az így levágott apró bőrrészeket 

 részint parafa- vagy viaszlapocskákra fölfeszítve, részint fölfeszítetlenül 

 helyeztem a rögzítő folyadékokba. Ilyenekül absolut alkoholt és sublimát- 

 ecetsavat használtam. Mind a két rögzítő folyadék jelen célnak tökélete- 

 sen megfelelőnek bizonyult. A bőr általában nehezen metszhető; hogy 

 metszhetőségét fokozzam és esetleges eltolódásoknak elejét vegyem, a 

 darabkákat gondosan víztelenítettem és szénkénegen át kettősen ágyaz- 

 tam be, előbb celloidinba és azután parraffinba. Apathy kitűnő mód- 

 szere szerint. így 5 |x vastag metszeteket is sikerült nehézség nélkül 

 elérnem. 



Festésül leggyakrabban HEiDENHAiN-féle vashaematoxylin — Wei- 

 GERT-féle resorcinfuchsin — Van GiESON-t használtam, mely mindjárt a 

 rugalmas rostokat is feltüntette. Ezenkívül jó eredményt adott karma- 

 laun — resorcinfuchsin — Van Gieson, mely eljárásnál a karmalaun 

 hatását a magra szorítottam. HEiDENHAiN-féle vashaematoxylin helyett 

 gyakran WEiOERT-félét vettem. Használtam még ÖELAFiELD-féle haema- 

 toxylin — thiazinpirost, HEiDENHAiN-féle vashaematoxylin — thiazin- 

 pirost, EHRLiCH-BiONDi-t és Mallory kötőszöveti festését. 



A meggyvágó hámjának, irhájának es bőr alatti kötőszövetének szö- 

 veti szerkezetéről általában. 



Az epidermist többrétegű laposhám alkotja, mely a test legtöbb 

 részén csak kevés rétegű. Legvastagabbnak az alfelnyílás előtt találtam 

 és ez a hely alkalmas arra, hogy megismerjük az epidermis általános 

 felépítését. (1. rajz.) Az alapi sejtréteget többnyire hengeres hámsejtek 

 alkotják nagy kerek maggal. Ezenkívül már ebben a rétegben is talál- 

 hatók köbalakú sejtek. A különböző nyomási és feszültségi viszonyok- 

 nak megfelelően tengelyük nem áll mindig merőlegesen az irhára. Erre 

 a rétegre köbalakú sejtek egy rétegsora következik, néhol vastagabb 

 helyeken kettő is van. Ezen alsó rétegek sejtjei sejtközötti hidakkal 

 függnek össze egymással, melyek gyakran igen élesen láthatók. Proto- 

 plasmafonalakat is alkalmam volt megfigyelni, mint az emlősök bőré- 

 ben. A felület felé hosszúkás lapos sejtek egészen 7 sornyi vastagon 

 következnek, melyeknek rendesen csak alsó két sorában találunk még 

 magvakat. Legfelül a teljesen elszarúsodott epidermist találjuk, melynek 

 legkülsőbb részei folytonosan lehámlanak. A hosszúkás sejtsorok széle 



