86 GRESCHIK JENŐ 



befejezése után, inkább azt hiszem, hogy a dús hajszáledényhálózat a 

 zsírképződéssel függ össze. A zsír lerakodása előtt ugyanis mint ismeretes, 

 kezdő folyamat gyanánt az illető helyen gazdag vascularisatio lép fel. 



A házi verébnél dűlőkről való metszetek, mint már említettem, 

 egészen más fölépítésűek voltak. A bőr felszínén helyenként ráncok voltak. 

 Az epidermis igen gyenge. Az irha kötőszövete a stratum superficialeban 

 finoman rostos és kis terjedelmű. A tolltüszők mellett gyengébb sima 

 izomnyalábok, oldalt laza, hálózatos kötőszövet kezdődik, mely az irha 

 tekintélyes részét alkotja és egészen a csak csekély fejlettségű rugalmas 

 rétegig folytatódik. A bőralatti kötőszövetben harántcsíkolt izomzat van. 



À madárbőr összehasonlítva a csúszómászók és emlősök bőrével. 



Az epidermis a madarakon a legvékonyabb. Minthogy sok csúszó- 

 mászó bőrét időszakonként leveti, azaz valódi vedlésen megy át, a szarú- 

 réteg sejtsorai élesebben különülnek el egymástól, mint a madaraknál 

 és az emlőséknél. A csúszómászók szarúrétegének szabad felületén fel- 

 hártya van. A stratum plasmaticum és corneum között még egy stratum 

 intermedium lép föl. A vedlés alkalmával a stratum corneum a felhár- 

 tyával leválik az alsóbb sorokról. A leválandó réteg alatt pótrétegek 

 keletkeznek, melyekből gyakran két-három generációt találunk egymás 

 fölött. Az emlősök epidermise szintén erősebb a madarakénál. A vég- 

 tagok hajlítható felületeitől eltekintve rendesen a következő rétegeket 

 különböztetjük meg rajta: stratum profundum, plasmaticum, germi- 

 nativum, rete Malpighiinek is nevezik; stratum granulosum és stratum 

 corneum. A stratum granulosum a legtöbb helyen csak egyetlen sejt- 

 réteget képez, sőt egyes sejtjei közé más sejtek furakodhatnak. Az epi- 

 dermis sejtjeiben gyakran találunk pigmentszemecskéket. 



A csúszómászók irhája a madarakéval szemben nagy különbséget 

 mutat. Kollagén rostnyalábokból — ú. n. feszes rostos kötőszövet — áll, 

 melyek párhuzamosan lefutó lemezekbe rendezkednek. Szomszédos leme- 

 zek csaknem derékszögben kereszteződnek. Laza, rostos kötőszövet, mely 

 gazdag rugalmas rostokban, a bőr alatti kötőszövetből merőlegesen 

 bocsátkozik közéjük. A madarakon a rostnyaláboknak ilyen lemezszerű 

 elrendeződése már nem látható, csak az epidermis alatt és az irha alsó 

 határán haladnak a kötőszöveti rostok inkább párhuzamosan és vízszintes 

 irányban. A kötőszöveti rostok azonban a madarak és az emlősök bőré- 

 ben már a laza rostos kötőszövethez tartoznak. A csúszómászók irhájá- 

 nak felső rétegében pigmentsejtek igen gyakoriak. Sima izomsejt is 

 sok van. 



Az emlősök irháját rostos kötőszövet alkotja, melyben rugalmas 

 rostok vannak. Az alsó rétee, stratum reticulare, erős kötőszövetből 



