112 GRESCHIK JEN ) 



Iosa) és a tarajos gőte (Triton eristatus) lépé szolgált. Rögzítőfolyadékul 

 sublimátecetsavat, sublimát-trichlorecetsav-ecetsavat és ZENKER-féle folya- 

 dékot használtam. A szerveket előbb két órára egészben helyeztem a 

 rögzítőkbe, azután szétdaraboltam őket és még 22 óráig hagytam ben- 

 nük. A szénkénegen átvitt vizsgálati tárgyakat kettősen, celloidinba és 

 paraffinba Apathy i szerint ágyaztam be. E kiváló módszerrel nehézség 

 nélkül még 3(1 vékony metszeteket is készíthettem. Különösen alkalmas- 

 nak bizonyult ez a beágyazási módszer a ScHWEiGGER-SEiDEL-féle haj- 

 szálérburok tanulmányozására. A metszeteket a japán módszer segélyé- 

 vel ragasztottam a fedőüvegekre és azután éjjelre a gyengén fölmelegí- 

 tett thermostatba helyeztem. Főleg arra kell figyelni, hogy a metszetek 

 kiterítésére és a víz elpárologtatására csak nagyon alacsony hőmérsékletet 

 alkalmazzunk, mert különben könnyen lépnek föl zsugorodások, melyek 

 a lép gyakran rendkívül finom rostozatáról javíthatatlanul hamis képeket 

 adnának. A metszetekből előbb a paraffint, azután a celloidint távolítot- 

 tam el és különböző festéseknek vetettem alá. A rugalmas rostok föl- 

 tüntetésére vashaematoxylin-resorcinfuchsin - Van OiESON-t használtam. 

 Néhány készítményt ÜEiDENHAiN-féle vashaematoxylinnel és fuchsin S, 

 Ol ange G vagy bensolichtbordeaux-val festettem. Ezenkívül festettem 

 DfLAFiELD-féle haematoxylin-eosinnel és EHRLiCH-BiONDi-val. Mindezek 

 az eddig fölsorolt festések azonban a lép finomabb szerkezetének a 

 tanulmányozására kevésbbé bizonyultak alkalmasaknak. A lép kifejezetten 

 kötőszöveti fölépítésű szerv, amelyben a reticulumot, a hajszálérburkot 

 kell élesen föltüntetni. Az irodalomból tudtam és saját készítményeimen 

 tapasztalhattam, hogy a vashaemotoxylin-készítmények utánfestéséüi hasz- 

 nált fuchsin S, orange G, eosin a lép fibrillás alkatrészeit nem igen tün- 

 teti föl. A legtöbb szerző például fölemlíti, hogy a hajszálérburkot alkotó 

 sejtekben sejthatárok láthatók nem voltak. Ennélfogva a fősúlyt olyan 

 festési eljárásokra fektettem, melyek a kötőszövet rostjait az előbb emlí- 

 tett festékeknél élesebben tüntetik föl. Ily módszer elsősorban a Heiden- 

 hain2 által a mikrotechnikába bevezetett Pikroblauscliwarz. Tapasztala- 

 taim ezzel a keverékkel — a gerincteleneken is — teljesen megerősítik 

 Heidenhain adatait. A Blauscliwarz B. «kitűnően festi a kötőszövet fib- 

 rillás és hártyás alkatrészeit». A Pikroblauschwarz-oi rendesen mint 

 Heidenhain karmalaun-nal való előfestés után használtam. A hajszálér- 

 burok szerkezetének kibogozására azonban különösen azokarmin-A'^z-ö- 

 blauscliwarz volt alkalmas. Az azokarmin vörös színe tüzesebb, mint a 

 karmalaun-é és így nagyobb ellentétet iimtat a kék fibriliákkal szem- 



' Apathy, St. v., Neuere Beiträge zur Schneidetechnik. — Zeitschr. f. wiss. 

 Mikroskopie. Bd. 29, 1912. 



2 Heidenhain, M., Über Vanadiumhämatoxylin, Pikroblauschwarz und Kongo- 

 Korinth. — Zeitschr. f. wiss. Mikroskopie. Bd. 25, 1908. 



