[14 



GRESCHIK JENŐ 



A megvizsgált fajok lépének általános szöveti szerkezete. 



A lépet kötőszövetből és sima izomzatból álló tok borítja, mely az 

 emlősöktől eltérően nem bocsát gerendákat, trabeculákat a szerv belse- 

 jébe. Vannak azonban adatok, hogy nagyobb madarakban ilyenek is elő- 

 fordulnak. A véredények belépése különösen hosszmetszetekben látható. 

 A házi verébben az artéria mindjárt a szervbe való belépésekor több 



;. rajz. Részlet a feketerigó lépéböl vázlatosan. Harántmetszet, fv fővéna ; i» véna ; 

 VI, egy artériát félköralakúan körülfogó véna ; a artéria ; t léptek ; M Maipig/ü-félc 

 testecske ; Sch Schweigger-Seidel-iele hajszálér-burkok keresztmetszetei ; vp vörös 



pulpa (feketén ábrázolva). Nagyítás 28 X- 

 Abb. 1. Partie aus einem Querschnitt der Schviarzdrosselmilz (schematisch). 

 fv Hauptvene ; v Vene ; vi Vene, welche eine Arterie halbkreisförmig umscheidet ; 

 a Arterie; t Milzkapsel; M Malpighisches Körperchen; Sch Quer- und Längs- 

 schnitte durch Schweigger- Seidelsche Kaj^illarhülsen ; vp rote Pulpa (schwarz). 

 Vergr. 28 X- 



ágra oszlik. A vénákat több ág képviseli. Gyakran két artériaág között 

 haladnak, másutt a nagyobb vénatörzs féloldalt veszi körül az artériát. 

 A belépő véredények rendes fölépítésiíek. Az artériákat intima, media 

 és jól fejlett advcntitia alkotja. A vénáknak jól fejlett endotheljük van, 

 melyre kötőszöveti rostok sima izomrostokkal keverve következnek, 

 A vénák adventitiája, különösen külső, a lépreticulum felé eső része 

 számos rugalmas rostot tartalmaz. 



A szerv közepén nagy véna van, melyet már Timm (1863) megtalált 

 a varjúban és fővénának nevezett (1. szövegrajz). Ezen fővénának fölépítése 



