116 GRESCHIK JENŐ 



a MALPiGHi-féle testecskék és a hajszálérburkok, utóbbiakkal a vörös lép- 

 pulpa állanak szorosabb összefüggésben. 



A léptok (Capsula lienis). 



A madárlép tokjának szöveti fölépítéséről a nézetek különbözők. 

 Míg Ecker (1853) a tokban kötőszöveten kívül sima izmokat is leír, 

 addig Billroth (1857) és Müller W. (1865) a sima izomrostok előfor- 

 dulásáttagadják. Utóbbi csak a kacsaiépben talált ilyeneket. Hoyer (1894) 

 a kacsaiépben is tagadja létezésüket. Ha a madarak léptokjában tényleg 

 hiányzana az izomzat, a gerincesek fölszálló sorában hézag keletkeznék, 

 mert a sauropsidia-törzs másik ágában, a csúszómászókban (teknősbéka, 

 vizi sikló) a kötőszöveten kívül Hoyer (1894) szerint is még sima izmok 

 is vannak. Azonban Whiting (1893) a héja tunica propriájának laza 

 hálózatában sok orsóalakú izomsejtet talált. A vetési varjúban ugyané 

 szerző szerint a tunica propria három rétegre osztható. Számos rugal- 

 mas rosttal ellátott fibrillás rétegre vékony, hosszanti, majd sokkal vas- 

 tagabb harántul álló izomréteg következik. Lehrell (1903), úgylátszik 

 a galamblép tokjában tagadja az izomzat létezését. Ezt onnan gondolom, 

 mert a gerendákból csak vastagabb kötőszöveti rostokat említ, ezeknek 

 fölépítése pedig a tokkal teljesen megegyezik. 



Vizsgálataim arra az eredményre vezettek, hogy az általam meg- 

 vizsgált madárfajok lépében sima izomzat van jelen, (tábla, 1. rajz.) 

 Ezt nagyon világosan azokarmin-Aía/Zo/j készítményeim mutatták, me- 

 lyekben az izomzat pirosra, továbbá vanadiumhaematoxylin készítmé- 

 nyeim, melyekben sárgára festődött. A tok felszínét peritonealis hám 

 borítja, alatta meglehetősen durv-arostú kötőszövet következik. A perito- 

 nealis hám és a kötőszövet itt a madarakban, mint az emlősökben, 

 a tunica serosának felel meg. Lejebb a nagyobbrészt sima izomrostú 

 tunica albugine a fekszik. Ennek izomrostjai között finom kötőszöveti 

 rostok vannak. Az izomrostok nagyobbrészt haránt irányban helyezked- 

 nek el. Rugalmas rostok egyenként már a serosa kötőszövetében talál- 

 hatók, de sokkal gyakoribbak az albugineában. Tulajdonképeni geren- 

 dák, mint említettem, nem fordulnak elő. Csak az artéria főágával hatol 

 be rövid szakaszon a tokból kevés szövet, burkolat gyanánt, melynek 

 külső szélén lymphocyták találhatók. Jóllehet gerendák nincsenek, a 

 reticulum mégis mindjárt a tok alatt valamivel erősebb fölépítésű és sima 

 izomsejtek is előfordulnak benne. 



