122 



GRESCHIK JENŐ 



támasztásán kívül a burokcapillaris élettani működése alkalmával. Több 

 készítményt WEiOERT-féle resorcinfuclisinnal is festettem, hogy eldönt- 

 sem, vájjon nem rugalmas rostok-e ezek vagy legalább ilyeneket nem 

 tartalmaznak-e. Az eredmény az volt, hogy ugyan nem tulajdonképeni 

 rugalmas rostok, de van bizonyos rokonságuk ehhez a festőanyaghoz. 

 Úgylátszik, hogy itt ugyanaz az eset forog fönn, mint a hÍENLE-től a 

 vénás sinusfalban fölfedezett gyűrűs rostok esetében. Viselkedésükből a 



föntemlített festőanyaggal szemben bi- 

 zonyos tágíthatóságra következtethetünk. 

 Morphologiailag az endothelt körülfogó 

 erős rácsozat az odavezető artéria adven- 

 titiájának a folytatása, ami nem zárja ki 

 azt, hogy a tulajdonképeni burok reticu- 

 lumából származik. Ezt az utóbbit fejlő- 

 déstani vizsgálatok derítenék ki. Az ad- 

 ventitia egyenes átmenete a rácsozatba 

 hosszmetszetekben jól látható. Különösen 

 szembeszökőn mutatta ezt azonban a 

 meggyvágó olyan burokhajszálere, mely 

 egy nagyobb artériából való kiágazás 

 mentén, de közel hozzá feküdt (3. szöveg- 

 rajz). Ilyen helyen jól látható, hogy az 

 artéria adventitiájának rostjai mind a 

 burokhajszálér rácsozata felé haladnak. 

 Ez a rácsozat tehát bizonyos értelemben 

 az adventitia szétrostolódásának tekint- 

 hető. A rostok körülfonják az endothelt 

 és nagyon szorosan függnek vele össze. 

 Tovább ismét megvékonyodva az úgyne- 

 vezett végcapilláris falába mennek át. 



Leírásunk folyamán most a tulaj- 

 donképeni hajszálérburokhoz értünk. Mi 

 ez a képződmény? A felelet az irodalmi 

 adatok alapján erre a kérdésre nehéz, a vélemények nagyon különbözők. 

 Fölfedezője Billroth (1857) azt hitte, hogy működése a MALiMOiii-féle tes- 

 tecskével azonos ; Timm (1863) csak a bagolylépben találta meg a hajszálér- 

 burkot. A varjúban és a tyúkban egynemű hártya képezi, mely mihelyt 

 belép egy MAi.iMGHi-féle testecskébe, számos sűrűn egymás mellett álló 

 magvat fogad magába. Rajzai azonban arra engednek következtetni, hogy 

 a hajszálérburkot MALPinni-féle testecskével tévesztette össze. Schwligüer- 

 Seidel (18ó3)azt hiszi, hogy az adventitia a sertésben- melynek burka a 

 madarakéhoz nagyon hasonlít — egyenesen a hajszálérburokba megy át. 



3. rajz. Hajszálér-burok a meggyvágó 

 lépéből egy nagyobb artériából való ki- 

 ágazás mentén, közel az előbbihez. Jól 

 látható, hogy a nagyobb artéria adventi- 

 tiája a burok-hajszálér erősebb rostjai- 

 ban folytatódik. A burkot nem veszik 

 körül az adventitia rostjai, mint a Mal- 

 pighi-íéle testecskét. Sublimát-ecetsav, 

 azokarmin • Pikroblauschwarz. Nagyítás 



540 X. 

 Abb. 3. Kapillarhülse an einem Neben- 

 zweige einer grösseren Arterie nahe zu 

 letzterer. Kernbeisser. Man sieht deut- 

 lich, wie die Adventitia der grösseren 

 Arterie in die stärkeren Fasern der Hül- 

 senkapillarc übergeht. Die Hülse nicht 

 von Fasern der Adventitia umschlossen, 

 wie dies bei den Ma/pig/iischen Körper- 

 chen der Fall ist. Sublimat-Eisessig, 

 Azakarmin-ikrobiauschwarz. Vergr. 540 X- 



