NÉHÁNY MADÁR I.ÉPÉNEK SZERKEZETÉRŐL 123 



Hártya választja el a környező szövettől. A hajszálérburok belső területe 

 összeköttetésben áll a hajszálér belsejével és ennek következtében szűrő- 

 készüléknek tartja. Injiciáláskor az injiciálóanyag szemcsés részei a haj- 

 szálérben maradnak és csak a folyékony részek lépnek ki. A burok sejt- 

 szaporításra szolgáló hely. 



MÜLLER W. (1865) a hajszálérburkot a madarakban ellipsoidalakú- 

 nak írja le, a tyúkban és a varjúban vastagabb, másokban hosszabb. 

 A burkot kívülről tömöttebb rostréteg határolja. E rostréteg és a haj- 

 szálér között a csomópontokon magvakkal ellátott hálózat van, melynek 

 szemeiben lymphocyták találhatók. A hajszálér a burkon belül legtöbb- 

 ször elveszti éles körvonalát. Felnőtt madarakban a burok környékén 

 átalakult pulparétegek vannak : először egy a nyirokmirigycsomók bur- 

 kolatához hasonló laza réteg, másodszor kifelé egy tömöttebb hálózat. 

 MÜLLER W. azt hiszi, hogy a hajszálérburok talán a lép idegeinek vég- 

 ződésével áll kapcsolatban. Kyber (1870) szerint a hajszálérburok az 

 artériaburkolat helyi kitüremlése és ugyanazon alkotórészekből áll, mint 

 a nyirokburkolat. A burkot csak a rosthálózat nagyobb tömöttsége kü- 

 löníti el a parenchymától. A burok és a hajszálér belseje nem közleke- 

 dik egymással. 



Bannwarth (1891) a macska burkában endothel nélküli hézago- 

 kat, csatornákat ír le, melyek a hajszálér belsejével és a parenchymával 

 állanak összeköttetésben. Ezeken a hézagokon át vérsejt, de-különösen vér- 

 plasma juthat a hajszálérből a parenchymába. A burok keletkezését úgy 

 képzeli Bannwarth, hogy a hajszálér falának közös csíra- vagy alap- 

 szövete van, mely később helyenként endothelcsővé és adventitiás kép- 

 ződménnyé differenciálódik. Ha utóbbi vékony marad, közönséges adven- 

 titia keletkezik, mint a végartériákon, de ha nagyobb terjedelmet ér el, 

 különlegesen fejlődik, mint a hajszálérburokban. A burok szerinte növő- 

 rügy, melyből a pulpaszövet képződik. Az emberben a burkot embryo- 

 nálisan előbb látta, mint a MALPiOHi-féle testecskét. Az embryonális 

 életidő második felében a burok eltűnik. Hoyer (1894) azt gondolja, 

 hogy a burok a hozzávezető artéria adventitiás finom burkolatából ke- 

 letkezik, de a madarakban tovább nem követi fölépítését. A macskában 

 és a kutyában szerinte a burkot képező hálózat magvai kötőszövetmag- 

 vakhoz hasonlítanak, Kvber- (1870) és SoKOLOFF-al (1888) szemben, akik 

 szerint a hálózat leukocytákkal van infiltrálva. ScHWEiGGER-SEiDEL-hez 

 hasonlóan a sertés burkában «egyszerű hézagokat» talált. Úgylátszik, hogy 

 ezek a hajszálérrel állanak összeköttetésben. Gyakran a burok szövetében 

 tűnnek el anélkül, hogy a kerületet elérnék. A burok szövetében gya- 

 kori vörös vérsejteket Hoyer postmortalis jelenségnek tartja. A burok 

 élettanilag védi az artériát, hogy a vénás vérrendszer nagyfokú telített- 

 sége össze ne nyomja. Védi továbbá a hajszáleret a teljes szétfoszlástól, 



