NEHANY MADÁR LKPENEK SZERKEZETÉRŐL 125 



A burok sejtjei külsejük szerint sem nem lymphás elemek, sem az adventitiá- 

 hoz nem tartoznak. A burok syncytium benyomását teszi, egyes sejtek 

 éles elhatárolása nem látszik. Finom és legfinomabb, főleg a véredény 

 hosszirányában haladó rostocskák és durvább rostok alkotják, melyek 

 sejthatárokat látszanak föltüntetni. Rugalmas rostokat nem talált. Leuko- 

 cyták és vörös vérsejtek endothel nélküli hézagokban fekszenek, melye- 

 ket csak hártyaszerű képződmény választ el a lumentől. A buroksejtek 

 természetét illetőleg nem jutott biztos eredményre. Szerinte a HENLE-től 

 leírt és a nagyobb artériák módosult endothelnek nevezett belső rost- 

 hártyájához hasonlítanak legjobban. («Az intima csíkos rétege.» Koelli- 

 KER.) A burok «berendezés, mely az artériás véráramot a sinus és paren- 

 chyma számára szabályozza». A burokartéria hosszú, szűk, merev, ke- 

 véssé tágítható cső, megakadályozza a sinus és parenchyma elárasztását. 

 Ezek számára állandó és egyenletes véráramlást biztosít. A vörös vér- 

 sejtek a burokba vándorló leukocytákat követik, más út a lumenből a 

 parenchymába nincsen. 



Tellvesniczky (1906) a galamblép hajszálérburkát lymphás infiltra- 

 tióval találta körülvéve, a végágaknak tehát tulajdonképen két burka van. 

 Nem olyan szabályos tojásdad testecskék, mint a sertés lépéi. A burok 

 sejtjei protoplasmában dúsabbak, mint a pulpa sejtféleségei. Jolly (1911) 

 rn^gjcgyzi, hogy a madarakban (reznek túzok, seregély) a burok nem tar- 

 talmaz lymphás szövetet, hanem kötőszövet szabálytalan sejtekkel, melyek 

 erős fibrillák között fekszenek. A burkot vékony kötőszöveti réteg vá- 

 lasztja el az endotheltől. Föladata az artériavégek belsejét változatlanul 

 szűken tartani. Ennek következtében a hajszálerek környéki részén a vér- 

 nyomás és vér-odafolyás csökken. A burok védőberendezés a kezdetben 

 igen finom gyüjtőérrendszer számára. Azt gondolja, hogy az emlősök- 

 ben és az emberben, ahol a hajszálérburok csak kevéssé van kifejlődve^ 

 ugyanazt a hatást a vénás sinus átlyukasztott fala éri el. 



PusTOWOiTOW (1911) szerint a burok alkatrészei összehúzódhatnak. 

 A ScHWEiGGER-SEiDEL-féle burok a vér gyorsaságát és nyomását szabá- 

 lyozza az artériás rendszerben. Maccabruni (1912) az emberben és az 

 emlősökben a hajszálérburkot protoplasmában igen dús sejtekből álló- 

 nak találta, melyek kötőszöveti fibrillák finom hálózatában fekszenek. 

 A burok valószínűleg az artériák adventitiájának erős megvastagodása. 

 A MALPiGHi-féle testecskék képződéséhez semmi köze nincsen. 



Az irodalomnál kissé hosszasabban időztem, hogy átnézetünk le- 

 gyen a burokról szóló legújabb véleményekről is. A különböző felfo- 

 gás, ami ebből az átnézetből szemünkbe tűnik, arra enged következtetni,, 

 hogy a hajszálérburokban egészen különleges képződménnyel van dol- 

 gunk, melynek fölépítését, tömöttsége következtében, nehezen boncolhat- 

 juk szét és hogy itt finom szerkezetről van szó. Ennek következtébea 



