NÉHÁNY MADÁR LEPENEK SZERKEZETERÜl, 127 



menyre vezették Molli p.rt, hogy a rostokat mindig vékony protoplasma- 

 köpeny borítja. Minthogy a rostok még a sejteken belül fekszenek a 

 lépreticulumban és így a hajszálérburokban is, embryonális fokon ma- 

 radt állapottal van dolgunk. Más kötőszövetféleségekben az enyvadó 

 rostok szintén a sejtekben képződnek, de később ezeken kívül találhatók. 



Vegyük most az endothel nélküli hézagokat a burokban szemügyre. 



Ilyen hézagokat készítményeimben is találtam. Belsejükben gyak- 

 ran leukocyták vannak. A hézagok nem egyebek, mint a reticulum szemei. 

 Már előbb említettem, hogy a reticulumrostok, különösen az erősebbek, 

 többnyire a sejtfelület belső oldala mentén futnak le. E hézagok körül 

 rendesen ilyen rostot találtam. Ez bizonyíték a burok hálózatos volta 

 mellett. A leukocyták előfordulása ezekben a hézagokban szintén egé- 

 szen olyan, mint a lép hálózatában. Nem olyan gyakoriak, hogy lym- 

 phás elváltozásról beszélhetnénk. Az említett hálószemeken kívül még 

 sokkal kisebb hézagok is előfordulnak, közvetetlenül a hajszálér fala 

 mellett. Ezeket a vérplasma kilépése következtében létrejött szövethasa- 

 dékoknak tartom. A hajszálér falának szerkezete a diffusiót igen meg- 

 könnyíti. 



Vörös vérsejtek egyenként vagy nagyobb tömegben szintén talál- 

 hatók a burokban. Postmortalis elváltozáshoz semmi közük. Honnan 

 kerülnek a leukocyták és erythrocyták a j^urokba? A leukocyták egy 

 része diapedesis következtében a hajszálér belsejéből kerül a burokba, 

 más része a pulpából származik. Utóbbi könnyen érthető, mert a burok 

 hálószemei a lépreticulum hálószemeivel állanak összeköttetésben. A vörös 

 vérsejtek szintén a pulpából származnak. A legtöbb vörös vérsejt a 

 burokban satnyulás jelét mutatta, úgylátszik, hogy nemcsak a pulpában 

 pusztulnak el, hanem egy részük itt is elhal. 



Az irodalom tárgyalásánál láttuk, hogy Whiting (1893) a héjában 

 és a vetési varjúban orsóalakú sejtekkel ellátott hártyás burkolatot ír le, 

 melyek «szemmelláthatólag» izomsejtek. A burok élettani működésének 

 tisztázására fontos annak a kérdésnek az eldöntése, vájjon előfordulnak-e 

 a burokban sima izomsejtek. A meggyvágó némelyik hajszálérburkában 

 találtam néhány kissé megnyúlt magot, mely nagyon hasonlított izom- 

 sejtek magvaihoz. Sokkal nagyobb számmal találtam ilyen magot egy 

 alig anyányi háziveréb fióka burkaiban (tábla, 4. rajz). Itt úgylátszott, 

 mintha a magvak a burok határán feküdnének. Közelebbi vizsgá- 

 latok azonban arra az eredményre vezettek, hogy ezek a magvak a 

 burok minden részében előfordulnak, még pedig mindig a reticulum- 

 ban. Minthogy az általam használt festésekkel ezekhez a magvakhoz tar- 

 tozó izomsejtek sohasem festődtek, holott a léptok alatt és a Malpighi- 

 féle testecskék körül a sima izomsejtek élesen előtűntek, azt hiszem, 

 hogy ezek a kissé megnyúlt magvak a kötőszöveti hálózathoz tartoznak. 



