NEHANY MADÁR I.EPENEK SZERKEZETÉRŐL 129 



vérpálya végébe van iktatva és a véráram lassítására való. Ezáltal csök- 

 kenti az artériákban levő vérnyomást is. A burokhajszálér endothelmag- 

 vainak gömbölyű alakja is amellett szól, hogy az itt összegyűlt vérnek 

 a nyomása kisebb, mint az odavezető praecapillarisban levőé. A haj- 

 szálérfal rostrácsa bizonyos fokig tágulhat, ami nagymennyiségű vérnek 

 odatódulásakor előny. A rácsos szerkezet ezenkívül nagyon megköny- 

 nyíti a vérplasma diffusióját, mely úgylátszik tropismus gyanánt hat 

 a hajszáleret körülvevő kötőszövetre, ezért protoplasmában dúsabb és 

 bizonyos fokig embryonális tulajdonságokat tart meg. Azt hiszem, hogy 

 a tulajdonképeni buroknak az embryonális korban van nagyobb jelen- 

 tősége, amikoi; főleg a hálózat képzésében vesz részt, elemeinek gyakori 

 oszlása a léppulpát nagyobbítja. Számításba jöhetne még, hogy talán a 

 hajszálérfal rácsozatát is szolgáltatja. Felnőtt madarakban a hajszálér- 

 burok valószínűleg egyedül szabályozza sajátságosan épített falával a 

 vér nyomását, míg a tulajdonképeni buroknak csak támasztószövet jel- 

 lege van. 



A vörös léppulpa a vénás hajszálerekkel vagy lépsinusokkal. 



A pulpa fogalmát az egyes szerzők különbözőképen használják. Én 

 Helly (1902) beosztását követem és parenchymának azt a szövetet neve- 

 zem, amely a léptok és az edények levonása után visszamarad. A lép- 

 parenchymát azután vörös és fehér pulpára oszthatjuk tovább. A madár- 

 lépben fehér pulpának nézem a MALPiGHi-féle testecskéket, a Schweigger- 

 SEiDEL-féle hajszálérburkok területét és az úgynevezett lymphás burkola- 

 tokat az artériák közül. A vénás hajszálerek között fekvő reticulált 

 szövet a vörös léppulpa vagy a léppulpa szűkebb értelemben. A mada- 

 raknak ezen pulpájában kötőszöveti hálózatot találunk, melynek fino- 

 mabb szerkezetéről már a ScHWEiGGER-SEiDEL-féle hajszálérburok tár- 

 gyalásánál szólottam. A reticulum szemeiben számos leukocyta van. 

 Egymagvú lymphocytákon kívül acidophil leukocyták is előfordulnak. 

 Egyes leukocyták belsejében vörös vérsejtek maradványai láthatók. Vörös 

 vérsejt sok van a pulpa szövetében. A vörös pulpa az általam vizsgált 

 fajokban meglehetős nagy területet foglal el. 



A héjában Whiting (1893) csökevényes pulpát talált. A háló sze- 

 meiben számos protaplasmában dús leukocytát, néhány nyiroksejtet és 

 sok vörös vérsejtet látott. Egy fiatal galambban az összes sejtek kis 

 lymphocyták voltak, felnőtt példányban ezenkívül még a MALPiGHi-féle 

 testecskékben levő nagyobb sejtekhez hasonló és néhány pigmentet tar- 

 talmazó sejt is volt. A vetési varjúban Whiting szerint a pulpa csak- 

 nem valamennyi sejtje azonos a folliculusok sejtjeivel. 



A pulpaszövetben a vénás hajszálerek vagy úgynevezett lépsinusok 



Aquila. • 9 



