NÉHÁNY MADÁR LÉPÉNEK SZERKEZETÉRŐL 131 



pen hálózat borítja, mely eí^y része a pulpahálózatnak és ezért nem is 

 endothelnek, hanem inkább kötőszövetnek kell tekinteni, A vénás haj- 

 szálér falának áttört szerkezete megengedi, hogy a vér a pulpával szaba- 

 don közlekedhet. A vérkeringés a madárlépben tehát nem teljesen zárt, 

 hanem intermedicär föntebbi értelemben. Igazi megszakítás a véredény- 

 rendszerben nincsen. Ha a vénás hajszálérfal kitágul, tehát vértorlódás 

 alkalmával, a hézagok természetesen megnagyobbodnak és a vörös vér- 

 sejtek nagyobb számmal lépnek a pulpába. 



Összefoglalás. 



A meggyvágó, házi veréb és fekete rigó léptokjában sima izom- 

 réteg fordul elő. 



Trabeculák a vizsgált fajok lépében nincsenek. 



A MALPiGHi-féle testecskék kisebb artériafalak lymphás megvasta- 

 godásai. Körülöttük főleg enyvadó rostokból álló, de gyéren rugalmas 

 rostokat és sima izomsejteket is tartalmazó gyenge burkolat van. Gyak- 

 ran félköralakban nagyobb vénák veszik körül a MALPiQHi-féle testecské- 

 ket. A madárlép MALPiGHi-féle testecskéi még alacsonyabb fokon álla- 

 nak, mint az emlősökéi. A nagy és kis egymagvú lymphocyták keverten 

 fordulnak elő, külön csíraközpont a csomók belsejében nem volt lát- 

 ható. Egy alig anyányi háziveréb fióka lépében a MALPiGHí-féle testecs- 

 kék egészen hiányoztak vagy csak gyenge kezdeményük volt meg. 



Az artériák végső elágazásai mentén ScHWEiGGER-SEiDEL-féle haj- 

 szálérburkok találhatók. A burok többnyire elágazott hajszálere: tágulat, 

 gyűjtőhely, nem pedig szűkület. 



A burokhajszálér endothelje : syncytium kerek magvakkal. Az endo- 

 thelre collagenrostok meglehetős tágszemű hálózata következik, melyek 

 bizonyos mértékben a rugalmas rostokhoz hasonlítanak és tágíthatok. 

 Alaktanilag ez a hálózat az odavezető artéria adventitiájának a foly- 

 tatása, ami azonban nem zárja ki, hogy a burok reticulumának köszöni 

 eredetét. 



A tulajdonképeni burkot kötőszövet alkotja, amely nem egyéb, mint 

 a többi lépparenchyma protoplasmában dúsabb reticuluma. 



A lépreticulum nyúlványaikkal összefüggő, rostokkal átszőtt kötő- 

 szövetsejtekből áll. A reticulumrostok a sejteken belül a protoplas- 

 mában fekszenek. A collagenrostok ennélfogva a protoplasmában kelet- 

 keznek. 



A hajszálérburok hézagai a reticulum szemeinek felelnek meg. 

 Ugyanolyan rostok határolják őket, mint amilyenek a többi léphálózatban 

 előfordulnak. E hézagokon kívül a hajszálér fala mentén még kisebb 

 szövethasadékok vannak, melyek a vérplasma diffusiójától erednek. 



