NEH ANY MADÁR LEPEXEK SZERKEZETÉRŐL 133 



3. rajz. Egy ScHWEiGGER-SEiDEL-féle hajszálérburok hosszmetszete 

 a meggyvágó lépéből. A burokhajszálér vénás sinusba nyilik. A burok- 

 hajszálér erősebb rácsozata jól látható. A burokban hálószemek leuko- 

 cytákkal; 2 szövethasadék a metszetben. A burokhajszálérben néhány 

 vörös vérsejt, a vénás sinusban több leukocyta és egy erythrocyta. 

 Technika, mint előbb. Reichert 1-8 mm. immers. 4. sz. szemlencse. 

 Nagyítás 980 x. 



4. rajz. Egy ScHWEiGGER-SEiDEL-féle hajszálérburok harántmetszete 

 egy alig anyányi háziveréb fióka lépéből a magvak különböző fekvésé- 

 nek föltüntetésére. A sötétebb magvak némileg izmok magvaihoz hason- 

 lítanak (1. a szöveget). Jobbra lent mitosis. Sublimát-tricholerecetsav- 

 ecetsav, ÜEiDENHAiN-féle vanadiumhaematoxylin. Reichert 7a. sz. tárgy- 

 lencse, 6. sz. szemlencse. 



5. rajz. Egy hajszálérburok része egy alig anyányi háziveréb fióka 

 lépéből. A burokban egy acidophil leukocyta, balra fönt mitosis. Tech- 

 nika, mint a 4. rajznál. Reichert 1'8 mm. immers. 4. sz. szemlencse. 



6. rajz. Pusztulófélben levő hajszálérburok a meggyvágó lépéből. 

 A hajszálér körül már csak néhány kötőszövetsejt látható. Az endothel 

 magvai is csökevényesek, sokkal kisebbek, mint a 3. és 5. rajzon (ugyan- 

 olyan nagyítás). Sublimátecetsav, SLZoksLvmin-Pikroblauschwarz. 



Über den Bau der Milz einiger Vögel mit beson- 

 derer Berücksichtigung der Schweigger-Seidel- 

 sehen Kapillarhülsen. 



Von Dr. Eugen Qreschik, I. Assistent. 



Mit 1 Tafel und 3 Abbildungen im Text. 



Histologisches Laboratorium der Kgl. Ungarischen Ornithologischen Zentrale. 



Die Milz, das «mysterii plenum Organon» der Alten, verliert durch 

 die neueren Untersuchungen immer mehr von ihrem Dunkel. Die lange 

 Zeit lebhaft umstrittene Frage, ob in diesem Organ ein geschlossener 

 oder ein unterbrochener (intermediärer) Kreislauf vorkomme, kann man 

 heute als gelöst betrachten. Die Untersuchungen Molliers (1910, 1911) 

 zeigten in klarer Weise, daß die venöse Kapillarwand der Säugetiere 

 gegen das Pulparetikulum nicht scharf abgegrenzt ist und daher ein 

 intermediärer Kreislauf besteht. 



Die meisten Arbeiten behandeln die Milz der Säugetiere. Die Milz 

 der niederen Wirbeltiere wurde weniger einer genaueren Untersuchung 

 unterzogen, besonders gilt dies für die Fische. Die Vogelmilz kam dabei 



