168 



LAMBRECHT KÁLMÁN 



som szerint capek gyűjteményében sem a Syrrhaptes, sem a Pterodes 

 nincsen képviselve ; ő meghatározását, — a melyet dr. Kormos Tivadar-Hoz 

 intézett levelében is csak feltételesnek mond — tisztán correlativ követ- 

 keztetésekre alapította. A csontot most, a praeglacialis madárfaunák tanul- 

 mányozása során, behatóbb vizsgálatnak vetettem alá. Bár összehasonlító 

 anyagom nem elégséges a meghatározáshoz, úgy hogy a végleges Íté- 

 letet fenn kell tartanom arra az időre, ha alkalmam lesz egy-két nagyobb 

 külföldi recens madárosteologiai gyűjteményt tanulmányozni, annyit 

 mégis már most kétségtelennek látok, hogy a beremendi ép humerus 

 semmi esetre sem lehet Syrrhaptes sem pedig Pterodes, hanem egy 

 tyúkfélét képvisel. 



Míg a fajdok (Tetrao és Lagopus), a császármadár 

 (Boriosa) és a fogoly (Perdix) humerusán a caput arti- 

 culare humeri alatt — a belső oldalon — a foramen 

 pneumaticum mögött csak csekély mélyedés (impressio) 

 látható, addig a fürjön (Coturnix) ez erősebb és a szirti 

 fogolynál (Caccabis) még erősebb, úgy hogy a caput 

 articulare humeri valósággal beboltozza a mélyedést 

 (impressio). Beremendi csontunkon ugyanilyen bebolto- 

 zott mélyedést találunk és mivel a csont morphologiailag 

 egyébként is feltűnő hasonlóságot mutat az utóbb emlí- 

 tett családhoz, biztosra veszem, hogy a kérdéses csont 

 egy ide tartozó, de kihalt madárnak a maradványa. 

 Hossza: 40 mm. 



Hasonló csont akadt Püspökfürdő praeglacialis 

 madármaradványai között is. 



4. Ä^/7. a beremendi 

 praeglacialis tyúk- 

 féle hunierusa. 

 Term, nagys. 

 Abbild. 4. Hume- 

 rus eines Hühner- 

 vogels aus den prä- 

 glacialcn Schich- 

 ten von Beremend. 



Die erste ungarische präglaciale Vogelfauna, 



Von Dr. K. Lambrecht. 

 (Mit 4 Abbildungen im ungarischen Text.) 



Die Säugetier- und Mollusken-Überreste vieler jüngst bekannt 

 gewordenen Quartär-Faunen führten einige Forscher zu der Überzeugung, 

 daß die Hypothese Penck's und Brückners, welche die Eiszeit — auf 

 Grund lokaler Beobachtungen — in vier Abschnitte (Oünz, Mindel, Riss 

 und Wurm) teilt, mit den phylogenetischen und zoogeographischen 

 Folgerungen der genannten Faunen nicht übereinstimmt, daß also das 

 geologische Quartär einer neuen Erklärung bedarf. 



Es zwingen uns besonders diejenigen Funde zu einer neuen Er- 

 klärung, welche aus der Übergangsperiode vom Pliocän zum Pleistocän 



