FOSSILIS NAGY FÜIHSBAGOIY KS EGYKB MADÁRMARADVÁNYOK 183 



A rendelkezésemre álló recens havasi csóka csüdjén kívül ilyen 

 kettős rést észleltem a kiskevélyi és a később leírandó hidegszamosi fossilis 

 havasi csóka-csüdökön. 



Hasonló kettős rést még csak a Buceros rhinoceros csüdjén ész- 

 leltem, ezen azonban az egyik rés nem egyenesen megy át a csüd hátsó 

 oldalára, hanem rézsútos irányban lefelé nyúlik és a distalis görgők 

 között nyilik; lényegileg tehát valószínűleg más elbírálás alá is esik- 



4. kép. A holló (Corvus corax) 

 baloldali csüdje. Distalis végének 

 jobboldalán látható a csüd rése. 



Term, nagys. 

 Abbild. 4. Linker Tarso-meta- 

 tarsus von Cot vus corax. An der 

 rechten Seite des distalen Ab- 

 schnittes sieht man das Spalium 

 inlertarsale externnm. Naturi. 

 Grösse. 



5. kép. A recens havasi csóka 

 (Pyrrhocorax alpinus) baloldali 

 csüdje. Distalis végén látható a 

 két csüd-rés. Kétszeresen nagyítva. 

 Abbild. 5. Linker Tarsometatar- 

 sus des rezenten Pyrrhocorax 

 alpinus. Am distalen Abschnitt 

 sieht man das doppelte Spatium 

 intertarsale. Vergr. «i. 



6. kép. A havasi csóka (Pyrrho- 

 corax alpinus) csüdje a kiskevélyi 

 barlang pleistocaenjéből. Term. 



nagys. kétszerese. 



Abbild. 6. Tarso-metatarsus von 



Pyrrhocorax alpinus aus dem 



Pleistocän der Kiskevélyer Höhle. 



Vergr. -/i. 



A Hidegszamosi csontbarlag madarai. 



Kolozs vármegye Gyalu községének közelében, a Hideg-Szamos 

 völgyében nyiló csontbarlang pleistocaen emlősfaunáját dr. Koch Antal i 



» KocH, A., A hidegszamosi csontbarlang ismertetése. Értesítő az erd. múz. egyl. 

 orvos-természettud. szakosztályából. II. Természettudományi szak. XIII. k. p. 1-12. 1891. 



