330 LINTIA DENtS 



évtizedben kezdődött intensivebben meg, addig igen kevés, vagy épenséggel 

 nem volt szakember, ki a madártant művelte volna, de főleg nem vol- 

 tak praeparátorok, akik azt a madáranyagot, mely az egyes magánsze- 

 mélyek vagy vadásztársaságok által az ország különféle részeiben gyűj- 

 tetett, valamely gyűjtemény számára feldolgozták és megfelelően ren- 

 dezték volna. 



Majdnem teljes bizonyossággal meg lehet az ornithologiai tudomány- 

 nak Szerbiában való megindulását állapítani. 



Alapját dr. Pancic József vetette meg az 1867-ben kiadott «Szer- 

 bia madarai» cimű munkájával; sajnos, ez csak szerb nyelven jelent meg. 

 Pancic főleg botanikus volt és így ő tulajdonképen csak az általa jobban 

 ismert madárfajokat írta össze, ezáltal mintegy impulsust kívánva adni 

 a további munkálkodásra. Komolyabban, azaz tudományos irányban az 

 ornithologia művelése csak 1879-ben kezdődik, midőn Mihajlo Mihaj- 

 LOVic számvevőségi hivatalnok mint praeparátor feltűnik. Mihajlovic 

 hivatalos küldetéseiből kifolyólag eljutott az ország különböző vidé- 

 keire, miáltal alkalma nyílott különfélét gyűjteni. A gyűjtött anyag a 

 «Zooloskom Kabinetu Veliki Skole», az Egyetem állattani szertárába he- 

 lyeztetett el. Később, 18Q8-ban, Oyuritv Péter belgrádi tanító Stutt- 

 gartba és Bécsbe, Arsinov Pája tanár pedig Zágrábba küldettek ki, 

 hogy a praeparálás mesterségét elsajátítsák. Tőlük aztán még Raskovitv 

 Mihály tanító is eltanulta. Miután a múzeum a «Stevicini Dom»-ban több 

 helyiséget kapott, Qvüritv tanítót felmentették hivatalától, hogy teljesen 

 új hivatásának szentelhesse idejét. Ez évben Ovuritv 307 új és 140 

 újra átdolgozott madárpraeparátummal gazdagította a gyűjteményt. Nem- 

 sokára más műkedvelő barátok is csatlakoztak még az országból, köztűk 

 Brzakovity Vladimír raska-i erdész, Dragicevity Bozidár nis-i állat- 

 orvos, dr. Senkijevity és mások, kik igen szép és ritka tárgyakat küld- 

 tek a múzeumnak. 



18Ç>Q-ben dr. üeorojevity Zivoin egyetemi tanár Kochán praepará- 

 torral a mindnyájunk által jól ismert RusER-hez csatlakozik, kinek tár- 

 saságában Szerbia különböző vidékeit kutatják. 



Mind több és több gondot fordítottak arra is, hogy a madarak népies 

 elnevezése kifűrkésztessék. 



Reiser Otmár bosnyák nyelven megjelent munkája, az 18Q9. és 

 1900. évi szerbiai gyűjtő és kutat() útjáról, melyet az ország különböző 

 vidékein, különböző évszakokban tett meg, magában foglalja legnagyobb 

 részét a Szerbiára nézve eddig ismert madárfajoknak. Reisí r 202 fajt 

 sorol elő; az általa gyűjtött 605 példány 185 fajt tartalmaz. 



Brusina Spiridion Szerbiába 1890-ben Nis, Kursumlje és Kopaonik 

 vidékére kiküldött gyűjtőitől 91 madarat 52 fajban kapott, azonkívül 31 

 fajtól tojást. Az ő jegyzéke eszerint 83 fajt tartalmaz. 



