380 IRODALMI ISMERTETÉSEK 



Schumacher, S. v., Arte rio -= ve nose Anastomosen in den Zehen der 

 Vögel. — Arch. f. mikroskop. Anat. Bd. 87, 1915. 



Artériák és vénák közötti összefüggéseket: anastomotikus edénye- 

 ket, melyek az artériákiioz hasonlítanak, bőven talált a szerző a mada- 

 rak distalis ujjában. Csak a kisebb verébfélékben vannak csekélyebb 

 számmal. Az anastomosák a legjobban a karmot viselő ujjperc edény- 

 csatornájában vannak kifejlődve. Nagy mennyiségben a talpgumók coriu- 

 mában találhatók. A lúd és kacsa úszóhártyájának distalis részében szin- 

 tén sok anastomosa van. Felépítésük azonos az emlősökéivel. Az arté- 

 riákkal ellentétben ezek az edények teljesen elzáródhatnak. A muscula- 

 ris sokkal erősebb, mint hasonló nagyságú artériáknál, az egyes izom- 

 sejtek epitheloid elváltozást mutatnak. Elváltozásának legnagyobb fokát 

 a muscularis az erdei tyúkok anastomosáló edényeiben éri el. Az izom- 

 sejtek itt sokszögletűek vagy gömbölydedek és hámsejtekhez hasonlíta- 

 nak. Rugalmas szövet úgyszólván teljesen hiányzik. Gyakran lymphocy- 

 ták tömörüléseit látni a madarak lábujjában, a szerző azt hiszi, hogy ez 

 inkább véletlen. A lymphocytáknak az epidermisbe való olyan hatolását, 

 mind Moser nem látta. Azinfiltrátiókchronikus gyulladási tünetek, melye- 

 ket apró tárgyak okoznak. Az anastomosák jelentőségét abban látja, hogy 

 valószínűleg rythmikusan összehúzódnak, rythmusuk a szív pulsusától 

 eltér. De ha nincs is rythmikus összehuzódási képességük, mégis szabá- 

 lyozhatják a vérkeringést a madarak lábujjában. Ha nyitottak, a vér az 

 artériákból az anastomosákon át egyesen a vénákba ömlik, a hajszál- 

 edényrendszer tehát többé-kevésbbé teljesen kikapcsolódik, azonban ha 

 csukottak, a véráram az artériákból a hajszáledényeken át folyik a 

 vénákba. Azt hiszi továbbá HoYER-rel és GROSSER-rel, hogy az anasto- 

 mosák jó hőszabályozásra szolgáló berendezések. A madarak lábujjai ki 

 vannak téve a megfagyásnak, ennélfogva az anastomosák gazdag előfor- 

 dulása a lábujjakban azt a theoriát látszik támogatni, mely szerint ezek 

 a képződmények meleg- és vérnyomásszabályozó berendezések. 



Dr. Qresíiiik Jenő. 



Shufeldt, R. W., Contribution to the study of the aTree-Dueks» of 

 the genus Dendrog/gna. — Zoologische Jahrbücher. Abt. für Systema- 

 tik, Geographie u. Biol. Bd. XXXVIll. Heft 1—2. 1914, p. 1—70, ló. Taf. 

 figgs. 112. 



A Dendrocygna genus vázrendszerének tájak szerinti részletes 



leírása után a Dendrocygna genust az Anserinae és Chenonettinae 



alcsaládok közé állítja és a lúdfélék rendszerét a következőképpen 

 fogja fel: 



