410 KISEBB KÖZLEMÉNYEK 



lichen Platze und wie ich durch den Feldstecher beobachten konnte, in 

 der gewöhnlichen Sitzstellung und mit normaler Schnabelhaltung, so 

 wie ich mich jedoch näherte, nahm sie wieder ihre Mimikryhaltung ein. 



Der Friedhof ist in der Ebene gelegen, fern von Rohr und Ge- 

 wässern, selbst Baumgruppen sind keine in der Nähe. Der Vogel befand 

 sich auf dem Zuge und ruhte sich wahrscheinlich von den Mühen 

 seiner Reise aus. Möglich, daß auch diese Ermüdung dazu beitrug, daß 

 er sich durch meine Nähe nicht stören und vertreiben ließ. 



Dr. Eugen Nagy 



Az első fossilis talpastyúk-(Syrrhaptes paradoxus Pall.) maradvány. 

 Gadow H. tanár, a madár-anatómiának egyik legkiválóbb élő mes- 

 tere, a cambridgei «Museum of Zoology»-ban 1913. febr. 3-án keltezett, 

 hozzám intézett, a magyarországi pleistocaen-madárfaunákról szóló levelét 

 a következő megjegyzéssel végezte: «Eigentümlich, daß Syrrhapfes nicht 

 gefunden ist, überhaupt kein echt asiatischer Vogel». Ha a Középeurópá- 

 ból eddig ismert pleistocaen emlősfaunákra gondolunk, amelyekben 

 ázsiai alakok szép számban szerepelnek, ez tényleg feltűnő. 



Rövid idő előtt Dr. Kormos TiVADARral együtt a Budapest közelé- 

 ben fekvő pilisszántói kőfülke postglaciális faunáját dolgoztam fel; 

 Dr. Kormos az emlősöket, e sorok írója a madarakat tanulmányozta. ^ 



Amikor a pilisszántói kőfülke felső pleistocaen agyagrétegének 

 csüdjeit vizsgáltam, figyelmemet elsősorban egy előttem eddig ismeretlen 

 baloldali csüd kötötte le. Mellső oldaláról vizsgálva a csontot, galambnak 

 néztem és azok között kerestem recens képviselőjét. Lateralis nézetben 

 azonban lényeges eltérést mutatott az előttem fekvő galamb-csüdöktől ; 

 míg ugyanis a galambok csüdjének hypotarsusa a csont proximális epi- 

 physisére szorítkozik, addig a kérdéses csüd hypotarsusa csaknem a csont 

 distális epiphysiséből indul ki. Eszembe jutott GADOW-nak a talpas- 

 tyúkokról Írott jellemzése.2 Syrrhaptes-zsoniwiz azonban a legújabb 

 időkig hiányzott az Ornithologiai Központ comparativ gyűjteményéből 

 s ezért a hallei Schlüter cégtől rendeltem még 1914 nyarán egy talpas- 

 tyúk-börpraeparatumot, hogy, egyébnek hiányában, legalább ebből|szed- 

 hessem ki a meglevő csontokat. Indokolt érdeklődéssel emeltem ki az 

 épen rothadás alatt álló vázrészeket a maceratóriumból és legott meg- 

 győződtem róla, hogy helyes nyomon jártam: a kérdéses csontban csak- 

 ugyan a pusztai talpastyúk csüdjét ismertem föl. Tudomásom szerint 



' A pilisszánlói kőfülke. Tanulmányok a postglaciális kor geológiája, ősipara és 

 faunája köréből. Lambrecht Kálmán dr. közremíiködósével írta Kormos Tivadar dr., 

 A m. k. földtani intézet évkönyve XXIH. k. 6. fiiz. XXII— XXVIl. táblával és 67 szöveg- 

 közti rajzzal. Budapest 1915. 



2 Gadow, H., in Bronns Klassen und Ordnungen des Thierreichs etc. Band VI. 

 Abt. IV. Vögel. II. System. Teil. Leipzig 1893, p. 20S. 



