11 



a régió, illetve az országos középnapot; ezt 

 egybevetve a történeti középnappal : állapít- 

 hatjuk meg a vonulás jellegét. 



A fészek vagy fészektelep elfoglalására 

 vonatkozó adatokat ezúttal is zárójelben és 

 „f" betűvel ellátva az első érkezésre vonat- 

 kozó adat mellé helyeztem. így pl. Scolopax 

 rusticola nál a „Mart. 4. (Mart. 8. f.) Kapos- 

 vár" adatnál „Mart. 4." jelenti az első érke- 

 zést, „(Mart. 8. f.)" pedig a fészek elfogla 

 lásának idejét. 



A vonulási irányok jelölése ezúttal is az 

 internacziouális módon történt : N === észak, 

 S = dél, E = kelet, W = nyugat. 



A vonulási anyagban közölt 166 megfigyelt 

 madárfaj közül a vonuló fajok száma 142. 

 Legtöbb adatot a füsti fecskéről — Hi/rwido 

 rustica L. — (811) és fehér gólyáról — 

 Ciconia ciconia L. — (589) kaptunk. Régi 

 megállapodás szerint csakis azon fajok közép- 

 napját számítjuk ki, a melyekről legalább 

 négy adatunk van. Négynél kevesebb adat 

 szólt a 142 vonuló faj közül 41 fajról ; a 

 fennmaradó 101 faj közül a vonulási naptár- 

 ban közölt adatok szerint 



a történeti középnél korábban érkezett 66 faj 

 „ „ középnek megfelelően „ 8 „ 



„ „ középnél későbben „ 27 „ 



úgy hogy az 1910. évi tavaszi vonulás jellege 

 határozottan korai. Hogy ez mennyiben kon- 

 gruál a meteorológiai viszonyokkal, azt az 

 ezen jelentés után következő meteorológiai 

 tárgyalás világítja meg Hegyfoky Kabos tollá- 

 ból fakadva. 



Az egyes fajok felvonulását a területi közép- 

 számok alapján jellemezhetjük ; nagyon ter- 

 mészetes, hogy csak azon fajokét, a melyekről 

 kellő számú jelentés érkezett be. A jobban 

 megfigyelt fajok felvonulásának jellemzése itt 

 következik. Megjegyzem, hogy minden közép- 



schrift gedruckt und nicht in Rechnung ge- 

 zogen. 



Die Summe des absoluten Wertes der An- 

 kunftsdaten dividiert durch die Zahl der Daten 

 gibt den Mitteltag der Region, resp. des Lan- 

 des. Der Charakter des Zuges wird so be- 

 stimmt, dass man den LandesMitteltag mit 

 dem historischen Mitteltage vergleicht 



Die auf die Besiedelung des Nestes oder 

 der Nestkolonie bezüglichen Daten habe ich 

 auch diesmal in Parenthese und mit dem 

 Buchstaben „f" (f = fészkel, d. h. nistet) 

 bezeichnet und neben das Datum des ersten 

 Erscheinens gesetzt. Bei Scolopax z. B. be- 

 deutet „Mart. 4. (Mart. 8. f.) Kaposvár" der 

 4. März den Ankunftstag, der 8. März das 

 Besiedelungsdatum des Nestes. 



Die Bezeichnung der Zugrichtungen geschah 

 auch diesmal nach der internationalen Weise : 

 N == Nord, S = Süd, E = Ost, W == West. 



Unter den im Frühlinge 1910 beobachteten 

 166 Vogelarten waren 142 Arten Zugvögel. 

 Die meisten Daten beziehen sich auf die 

 Rauchschwalbe — Hirundo rustica L. (811) 

 und auf den weissen Storch -- Ciconia cico- 

 nia L. (589). Laut einer alten Bestimmung 

 werden nur die Mittel jener Arten ausge- 

 rechnet, auf welche sich wenigstens 4 Daten 

 beziehen. Unter den 142 beobachteten Vogel- 

 arten waren 41 solche, über welche wir 

 weniger als 4 Daten erhielten ; von den übri- 

 gen 101 Arten erschienen laut den Daten 

 des Zugkalenders im Jahre 1910 : 



früher als das historische Mittel 66 Arten, 

 dem historischen Mittel entsprechend 8 „ 

 später als das historische Mittel 27 „ 



so dass der Zugscharakter im Frühjahre 1910 

 entschieden ein früher war. inwiefern dies 

 mit den meteorologischen Verhältnissen über- 

 einstimmt, das behandelt die meinem Jahres- 

 berichte folgende Abhandlung des Herrn 

 Jakob Hegyfoky. 



Die Charakterisierung des Zuges der ein- 

 zelnen Arten natürlicherweise nur der- 

 jenigen, über welche wir mehr als 4 Daten 

 besitzen, geschieht auf Grund der Mittel der 

 geographischen Gebiete. Die Charakterisie- 

 rung des Zuges der besser beobachteten Ar- 



2* 



