137 



Ián és Kolozsváron pedig 2S-én — 7°-ra sülyedt 

 le. A hónap utolsó napján is Kolozsvárt — 11. 

 Turkevén — 5 fokra száll alá a hőmérséklet mi- 

 nimuma. De nemcsak nálunk, hanem egész 

 Európában is hideg van. többnyire a fagypont 

 alatt áll a hőmérő eme napon. 



Április 1.. 2. és 3-án is ilyen az állapot, 

 országszerte néhány fokra a fagypont alá 

 Sülyedt a hőmérő. Turkevén 1-én — TO, 2-án 

 — 3'2, 3-án — 30 az éjjeli minimum. Azután 

 javul az idő s többnyire 15— 17-én áll be a 

 legnagyobb meleg. Április 24 én újra ország- 

 szerte fagy áll be. Turkevén — 2'4 az éjjeli 

 minimum, de másnap javul az idő. Április 

 29-én újra gyenge fagy mutatkozott több helyen. 



Május általában enyhe éjjeleivel tűnik ki, 

 lefolyása normális volt, a madárvonulás is 

 szabályosnak mutatkozik. 



íme. kiderült, hogy az a kedvezőtlen hatás, 

 mely a madárvonulást némileg márczius végén 

 és április elején hátráltatta, a hűvös idő okozta, 

 mely az északon elterülő nagy légnyomásnak 

 s a belőle kiható északi légáramlatoknak a 

 szüleménye. 



Az 1909. évi februárius 5'2 fokkal hidegebb, 

 az 1910. évi pedig 4'4 fokkal melegebb volt 

 a 15 éves (1894—1908) átlagnál. 1909-ben 

 a korán megjelenő fajok (4) kilencz nappal 

 később, 1910-ben pedig ugyanazok két nappal 

 korábban jöttek meg, mint rendesen szoktak. 

 A rendesnél nagyobb hőmérséklet általában 

 gyorsítólag, a normálisnál kisebb hőfok pedig 

 késleltetőleg hat a vonulásnál. Mihelyt a tar- 

 tósabb meleg időt hőcsökkenések zavarják, 

 a madárvonulás is veszt intenzitásából. 



Vessünk csak néhány pillantást az I-ső 

 táblázatra. 



Alauda arvensis. Columba oenas a rendes- 

 nél két pentaszszal hamarabb kulminál. Feb- 

 ruár 20 — 24, valamint február 25 — márczius 

 1-ső napja között nagyobb a hőmérséklet 

 Turkevén, mint márczius 2 — 11 között. 



Sturnus vulgárisnál a kulmináczió ellaposo- 

 dik márczius 2 — 11 között a beköszöntött 

 hűvös idő miatt. 



A Columba palumbusnál ugyanaz tapasztal- 

 ható. 



Az időjárásnak eme hatása azonban nem 

 látszik általánosnak ; a fehér gólya például 

 márczius hideg napjaiban (27 — 31) kulminál; 

 Aquila XVIII. 



Turkeve am 24. auf — T3, am 25. auf — 2'8, 

 am 26. auf — 3'6, zu Ogyalla und Kolozsvár 

 am 25. auf — 70 Orad; auch am letzten 

 März fallt es in Kolozsvár bis auf 11, in Tur- 

 keve bis auf 5 Grad unter Null. Nicht nur in 

 Ungarn, in ganz Europa ist es kalt an diesem 

 Tage, meistens Grade unter dem Gefrierpunkte. 



Am 1.. 2.. 3. April ist nichts von einer 

 Änderung wahrzunehmen, aller Orten herr- 

 schen Temperaturen unter Null ; zu Turkeve 

 am 1. —10, am 2. —32, am 3. —30 C°. 

 Dann kommt ein Wetterum3chlag und stellt 

 sich das Temperaturmaximum meistens zwi- 

 schen 15 — 17. ein. Am 24. neuerdings Frost, 

 zu Turkeve — 2'4 am Minimumthermometer. 

 Auch am 29. kommt hie und da Frost auf. 



Der Monat Mai wird besonders durch milde 

 Nächte charakterisiert, der normale Verlauf 

 der Witterung lallt mit dem regelmässigen 

 Zug zusammen. 



Es stellte sich also heraus, dass jenen un- 

 günstigen Einfluss auf den Zug Ende März 

 und Anfang April das kühle Wetter brachte, 

 welches seinen Ursprung im hohen Luftdruck 

 m Norden des Kontinens und in den nörd- 

 lichen, aus dem hohen Luftdruck strömen- 

 den Winden hatte. 



Der Februar des Jahres 1909 zeigte eine 

 Abweichung vom 15jährigen (1894—1908) 

 Mittel um — 52, jener des Jahres 1910 um 

 + 4'4 Grad. Die frühzeitig ankommenden vier 

 Arten verspäteten sich 1909 gegen das Mittel 

 (1894— 1908) um 9 Tage, im Jahre 1910 

 kamen sie um 2 Tage früher als normal an. 

 Wärmeres Wetter als normal beschleunigt, 

 kälteres als normal verzögert den Zug. Kommen 

 während einer Periode wärmeren Wetters Kälte- 

 rückfälle vor, so verliert der Zug an Intensität. 



Werfen wir einen Blick auf Tabelle I. 



Alauda arvensis, Columba oenas kulminiert 

 um zwei Pentaden früher als normal. Es ist 

 die Temperatur zu Turkeve zwischen dem 

 20. Februar und 1. März höher, als zwischen 

 dem 2. und 11. März. 



Bei Sturnus vulgaris verflacht sich die Kul- 

 mination zwischen den kühlen Tagen vom 2. 

 bis 1 I. März. 



Bei Columba palumbus kann Ähnliches be- 

 merkt werden. 



Dieser Witterungseffekt ist aber nicht bei 

 jeder Art zu konstatieren. Der weisse Storch 

 kulminiert bei kühlem Wetter (am 27—31- 



18 



