114 



ban megvan, ez az ú. n. Trockensubstanz = 

 szárazanyag, ..mely úgy a pótételnél, mint 

 a szabadban talált tápláléknál könnyen meg- 

 állapítható. A naponta megevett táplálék száraz 

 anyagát a madár élő súlyára vonatkoztatva, 

 képet kapunk a faj táplálékszükségletéről". 1 

 Álljon itt példakép egy kísérlet, melyet Rörig 

 egy macskabaglyon (Svrnium aluco L.) végzett. 

 A kísérlet L903 febr. 11-től márcz 17-ig, tehát 

 35 napig tartott. A bagoly súlya a kísérlet 

 elején 47") g, végén 482 g. Ezen idő alatt 

 megevett patkányokból, egerekből, tengeri 

 malaczokból 2380 g-t, naponta tehát 68 g-t. 

 Ha a szárazanyagtartalom 35%i akkor a 

 naponkénti szárazanyagszükséglet 5%-a az 

 élősúlynak. Mihez Rörig megjegyzi, hogy a 

 szabadban és nyáron még több táplálékot 

 vehet magához. 



A második kérdésre az etetési kísérlet főleg 

 az apró rovar- és magevő madaraknál alkal- 

 mazható, a ragadozóknál a gyomor- és köpet- 

 tartalom- vizsgalatok elegendőenvilágítják meg. 

 A rovarevő madarakkal való kísérletezést 

 Placzek 2 támadása indította meg; szerinte a 

 rovarevő madarak károsak, mert sokkal több 

 hasznos rovart pusztítanak, mint károsat. Még 

 tovább ment Salvadori, ki még Placzek előtt 

 azt mondta: ..minél több apró madár van egy 

 területen, annál több káros rovar található ott'. 

 mire Berlepsch '' báró találóan jegyezte meg: 

 ..nem ott van a legtöbb rovar, hol legtöbb a 

 madár, hanem ott, hol sok rovar lép fel, 

 nemsokára sok madár is gyűl össze". Körig 

 direkt hasznos rovarnak csak a kultúrnövények 

 beporzásánál közreműködő rovarokat és cse- 

 kélyebb mértékben az élősdi rovarokat tartja. 

 Hangsúlyozza, hogy a virágrovarok, különböző 

 okoknál fogva, mint madártáplálék egyálta- 

 lában számba sem vehetők. Az élősdi rovarok 

 pedig, melyeknek mezőgazdasági hasznát 

 gyakran túl szokták becsülni, a madaraktól 



1 G. Rörig : Die wirtschaftliche Bedeutung- der 

 •Iwelt als Grundlage des Vogelschutzes. Berlin, 

 1910, pag. 7. 



- Placzek: Vogelschutz oder Insektenschlitz. Brunn, 

 1897. 



3 Der gesamte Vogelschutz. Gera-Unterrnhaus, 1903, 

 pag. 4. 



beiden Xahnmii-sstoffeu gemeinsam ist. es ist 

 dies die sogenannte Trockensubstanz, ..welche 

 sowohl für die Bestandteile des Ersatzfutters, 

 als auch für diejenigen der im Freien auf- 

 genommenen Nahrung leicht festgestellt werden 

 kann. Indem man die Trockensubstanz des 

 täglich verzehrten Futters auf das Lebend- 

 gewicht des Vogels bezieht, erhält man eine 

 Vorstellung über das Nahrungsbedürfnis der 

 Arten". 1 Als Beispiel mag hier ein Experiment 

 dienen, welches Hörig mit einem Waldkauz 

 (Syrnium aluco L.) machte. Das Experiment 

 dauerte vom 11. Februar 1903 bis zum 17. .März, 

 also 35 Tage. Gewicht des Kauzes am Anfang 

 des Experiments 475 g, am Ende 482 g. 

 Während dieser Zeit verzehrte er an Hatten. 

 Mäusen. Meerschweinchen 2880 g. täglich 

 also 68 g. Wenn die Trockensubstanz 35% 

 beträgt, ist der tägliche Bedarf 5% des Lebend- 

 gewichtes. Zu dem bemerkt Rurig noch, dass 

 in der Freiheit und im Sommer der Verbrauch 

 an Nahrung wohl noch stärker sei. 



Zur Lösung der zweiten Frage kommt der 

 Fütterungsversuch besonders hei den kleinen 

 Insekten- und Körnernfressern zur Anwen- 

 dung, bei den Raubvögeln genügen die 

 Magen- und Gewölluntersuchungen. Das Expe- 

 riment mit den Insektenfressern begann auf 

 den Angriff Placzek.-.'- Seiner Ansicht nach 

 seien die insektenfressenden Vögel schädlich, 

 weil sie bedeutend mehr nützliche als schäd- 

 liche Insekten vertilgen. Noch weiter ging 

 Salvadori, der sich in dieser Hinsicht noch 

 vor Placzek folgenderweise aussprach : ..Je 

 mehr kleine Vögel in einer Gegend sind, desto 

 mehr schädliche Insekten finden sich deselbst 

 vor", worauf Freiherr v. Berlepsch 3 treffend 

 bemerkte: „Nicht, wo es die meisten Vögel 

 gibt, gibt es die meisten Insekten, sondern 

 wo viele Insekten auftreten, linden sich auch 

 bald viele Vögel ein". Körig hält direkt nütz- 

 lich nur die bei der Bestäubung der Kultur- 

 pflanzen eine Bolle spielenden Blüteninsekten 

 und im geringeren Masse die .Schmarotzer- 

 insekten. Er betont. da>-s die Blüteninsekten 



1 G. Rurig : Die wirtschaftliche Bedeutung der 

 Vogelwelt als Grundlage des Vogelschutzes. Berlin, 

 1910, pag. 7. 



s Placzek: Vogelschutz oder Insektenschutz. Brunn, 

 1897, pag. 16. 



3 Der gesamte Vogelschutz. Gera Untermhaus, 1903, 

 pag. 4. 



