HU 



Elvi szempontok 



a madárvédelem és a rovarirtás 



megítélésében. 



Irta : Lóhy JózsBF. 



A madár hasznos és káros voltának, meg- 

 ítélésében, annak idején, a mikor a mai 

 madárvédelem eszméje a nagyközönség előtt 

 még ismeretlen és érthetetlen volt, a párisi 

 nemzetközi kongresszus idejében megalakult 

 Herman Ottó jndicziumában egy vélemény, 1 

 mely a madár gazdasági jelentőségét szaba- 

 tosan határozta meg. Elolvashatjuk újra : 



„Maga a természet nem ismer sem hasz- 

 nos, sem káros madarat, mert az ő háztartá- 

 sára nézve a madár - - éppen úgy mint más 

 élő lény is - szükséges szervezet, mely magá- 

 ban foglalja a szaporodás és korlátozás esz- 

 közeit is. a ragadozók és nem ragadozók 

 képében — nem tekintve a táplálkozási viszo- 

 nyok változásait.'' 



„A hasson és kár fogalmái csal- az ember 

 gazdasági érdeke teremti mei/, különösen az 

 az eljárás, a mely minden gazdaság lényege 

 és abban áli, hogy az ember a termesztmé- 

 nyéket tömegekbe zsúfjlja s ezzel megadja 

 tömegesen u: el et [eltét elekéi oly szervezetek — 

 a kérdéshez alkalmazkodva, a madarak 2 

 számára is, a melyek a természet szempont 

 jából, normális viszonyok közüli, sem haszon, 

 sem kár tekintetében fel sem tűnhetnének." 



Ebben a szabatos meghatározásban impli- 

 citer benne van — „a kérdéshez alkalmaz- 

 kodva" — a vele alternáló kérdésnek a meg- 

 fejtése is, hogyan és mikor válik kártevővé 

 a rovar? Mert az ember tömegekbe zsúfolja 

 a termesztményeket, ezek között a gazdasági 

 növényeket és ezeken felszaporodik a káros 

 rovar. 



1 A madárvédelem a párisi nemzetközi gazdasági 

 kongresszuson. Természettudományi Közlöny 1889. 

 XXI. pag. 260. 



* Megjegyzem : káros madarak számára. A héját 

 vette fel például. 



Prinzipielle Standpunkte 



zur Beurteilung des Vogelschutzes 



und der Insektenvertilgung. 



Von Josbpb \. L08Y. 



Zur Beurteilung dessen, ob ein Vogel nütz- 

 lich oder schädlich sei. hat Otto Herman seiner- 

 zeit, nämlich zur Zeit des Pariser Inter- 

 nationalen Kongresses, als der Gedanke des 

 modernen Vogelschutzes den breiteren Schich- 

 ten der Gesellschaft noch unbekannt und 

 unbegreiflich war. die Ansicht ' aufgestellt, 

 dass diese Frage nur durch die genaue 

 Erwägung der wirtschaftlichen Bedeutung der 

 Vögel beantwortet könne. Es mögen seine 

 Worte liier neuerdings angeführt werden : 



„Die Natur selbst kennt weder nützliche 

 noch schädliche Vögel, weil in ihrem Haus- 

 halte der Vogel, ebenso wie jedes andere 

 lebende Wesen, ein notwendiger Organismus 

 ist. welcher die Mittel zur Vermehrung und 

 Beschränkung in Gestalt der Raubvögel und 

 der nicht vom Raube lebenden Vögel in sich 

 trägt, abgesehen von den Schwankungen der 

 Ernährungsverhältnisse." 



„Der Begriff' der Nützlichkeit ami Schäd- 

 lichkeit wurde dwrch das wirtschaftliche Inter- 

 esse des Menschen geschaffen und hauptsäch- 

 lich dasjenige Vorgehen, welches das Wesen 

 jeder Landwirtschaft ist und darin besteht, 

 dass dei- Mensch die Gewächse in Massen 

 erzeugt und zusammendrängt und damit mas- 

 senhaft auch für solche Organismen* Lebens- 

 bedingungen schafft, welche vom Standpunkte 

 der Natur, unter normalen Verhältnissen, weder 

 in Bezug auf den Nutzen, noch auf den Schaden 

 auffallen würden." 



In dieser präzisen Bestimmung ist auch 

 implizite enthalten - „an diese Frage ange- 

 passt" - - die Lösung der damit alternieren- 

 den Fragen, nämlich auf welche Art und 

 wann das Insekt schädlich wird? Denn der 

 Mensch drängt die Gewächse in Massen 

 zusammen, unter diesen auch die landwirt- 

 schaftlichen Pflanzen, und im Verhältnis zu 

 diesen vermehren sich die Insekten. 



' Der Vogelschutz auf dem Pariser Internation. Kon- 

 gress Természettudományi Közlöny 1 889. XXI. p. 260. 



' Hierunter sind auch, an diese Frage angepasst, 

 die Vögel, u. zw. die schädlichen Vögel zu verstehen. 

 Als Beispiel wurde der Habicht angeführt. 



