203 



Államok kormányának, a melyet olt kellő he- 

 lyen, ügyes fogással — akárcsak a niéket 

 szaporítanak. 



A fürkészi a tenyésztőládák megvédik az 

 időjárás, a madarak, a rovarok és más pusz- 

 tító körülmények támadásaitól, halálozási 

 arányuk mesterségesen a minimumra van le- 

 szállítva, hogy biológiai birokversenyre kel- 

 hessenek a káros rovarság mesterségesen 

 felszaporított maximumával. 



A német Ackerbau-Ministeriumnak 1891. 

 év januárjában tartott enquete-jén elhatározták, 

 hogy az apáezapillangó fürkészszúrta hernyói, 

 a paraziták tenyésztése végett összegyűjtetnek. 

 A „Verhandlungen der Forstwirte in Mähren 

 u. Schlesien" a parazita darázsok nevelésére 

 hívja fel a figyelmet. (Om. Jahrb. 1901. 

 pag. IGT.) 



Állítsuk párhuzamba a káros rovarnak és 

 a fürkésznek a szaporodását. 10 káros rovar 

 és ugyanannyi fürkész nőstény, mely csak 

 egy évig él, ha 10 nőstényt szaporít, 10 év 

 alatt 10,000.000,000 (tíz "milliárd) nőstény 

 utóddal folytatja az életet. Minden fürkész 

 nőstény — mondjuk a megfelelő káros rovar 

 nőstényét és a benne levő 10 nőstény-petét 

 elpusztítja. Tíz év után tehát 100 milliárd 

 nőstényrovart pusztít el. Az ivadéksorok 10 

 milliárd nőstényt pusztítottak el. A káros hím 

 rovarokat számításba sem vettük. E szerint 

 10 nőstény fürkész életbentartása, 10 év alatt, 

 110 milliárd káros rovar nőstényét öli meg 

 és megéri azt a hasznot, a mit ennyi kár- 

 tevőtől megment. 



Ebből megérthetjük, hogy a fürkész, darázs 

 és légy óvása, nevelése, a mi Európában 

 jámbor szándék, Amerikában miért praktikus 

 törekvés- Amerikában, a hol a mesterséges 

 irtómódszerek között a legnagyobb méreghez, 

 a cyanhydrogénhez, a végsőig jutottak. 



A mesterséges eszközökkel irtó felfogás 

 egyoldalú merev szempontjában annyira egy- 

 oldalúvá torzult, hogy a madarat is úgv érté- 



grossen Ruhm, weil erden Feind des Schwainm- 

 spinners (Ocneria)der amerikanischen Regie- 

 rung zukommen Hess: diese Wespe wird dori 

 an geeigneten Orten künstlich gerade so 

 vermehrt, wie die Biene. 



Die Schlupfwespen werden gegen die Un- 

 bilden der Witterung, gegen die Vögel, Insekten 

 und andere schädliche Einllüsse geschützt und 

 deren Mortalität künstlich auf ein Minimum 

 reduziert, damit sie den biologischen Ring- 

 kampf mit dem künstlich hinaufgetriebenen 

 Maximum der Insekten aufnehmen können. 



Das deutsche Ackerbauministeriuni hat bei 

 der im Jahre 1S91 stattgehabten Empiete 

 beschlossen, dass die durch Schlupfwespen 

 angestochenen Raupen des Nonnenspinners 

 zwecks Züchtung von Parasiten gesammelt 

 werden sollen. Die „Verhandlungen der Forst- 

 wirte in Mähren und in Schlesien" lenken 

 die Aufmerksamkeit der Forstwirte auf die 

 Züchtung von parasitären Wespen. (Orn. 

 Jahrbuch 1901. pag. 1117.) 



Ziehen wir eine Parallele zwischen der 

 Vermehrung der schädlichen Insekten und (lei- 

 der Schlupfwespen. Nehmen wir 10 Weibchen 

 von schädlichen Insekten und 10 Weibchen 

 von Schlupfwespen, welche nur ein Jahr 

 leben; wenn ein Weibchen nur 10 weibliche 

 Nachkommen hiuterlässt, so wären in 10 Jahren 

 10,000.000,000 (zehn Milliarden) weibliche 

 Nachkommen vorhanden. Wenn jedes Schlupf- 

 wespenweibchen ein Insektenweibchen mit 

 den in ihr befindlichen 10 weiblichen Eiern 

 vernichtet, so werden in 10 Jahren 100 

 Milliarden Insektenweibchen vertilgt worden 

 sein. Die Nachkommenreihen werden je 10 

 Milliarden Insektenweibchen vernichtet haben. 

 Die Männchen von schädlichen Insekten haben 

 wir nicht in Rechnung gezogen. Demnach 

 werden durch Lebenderhaltung von 10 Schlupf- 

 wespenweibchen, im Laufe von 10 Jahren, 

 1 10 Milliarden von schädlichen Insekten- 

 weibchen getötet und dieses Verfahren ist so 

 viel wert, wie viel Wert es vom Schaden 

 bewahrt. 



Aus diesem können wir verstehen, warum 

 der Schutz und die Züchtung der Schlupf- 

 wespen, Wespen und Fliegen, was in Europa 

 nur ein frommer Wunsch ist, in Amerika ein 

 praktisches Streben ist. In Amerika, wo man 

 bei den künstlichen Yernichtungsinethoden 

 bis zum Aussersten, zur Anwendung des (\ au- 



26" 



