212 



Gyakorlati madárvédelmünk 

 1909— 11-ben. 



Irta : Csörgry Titüs. 



Az egyre fontosabb gazdasági tényezőnek 

 bizonyuló rovarevő raadárság védelmére és 

 mesterséges szaporítására irányuló mozgalom, 

 az intézkedések módozatait megszabó területi 

 sajátosságoknak immár 10 év óta tartó kuta- 

 tása folytán a kísérletezés jellegéből mind- 

 inkább kiemelkedve a magvar földön is ezól- 

 tudatos, reális munkává lett. 



A vedelem manap is főképpen az odulakó 

 madárfajok — első sorban a czinegefélék - 

 gyarapítására irányul, míg a szabadon fész- 

 kelők telepítése jóval kisebb területen s csak 

 a legutóbbi években indult meg. Ez egyrészt 

 onnan ered, hogy nálunk — legalább is a 

 halmos és hegyes tájakon — a bokorlakók 

 dolgában még jóval egészségesebbek a viszo- 

 nyok, mint például Németországban s így 

 nálunk a hasznos odulakók hiánya volt annál 

 is szembeötlőbb. .Másrészt meg propagativ 

 szempontból is czélszerűbb volt az odulakók- 

 nak csekély fáradságot és befektetést is hamar 

 megháláló védelmén kezdeni. Az így támadt 

 felbuzdulás majd a szabadon fészkelőknek 

 jóval több fáradsággal és költséggel járó 

 telepítése terén is megtermi gyümölcseit, a 

 mint annak örvendetes példái már is mutat- 

 koznak. 



Az utóbbi évek döntő erejű tapasztalatai, 

 a melyek egybegyűjtésében intézetünk hiva- 

 talos apparátusán kívül társadalmunknak mond- 

 hatni minden osztálya részt vett. abban csú- 

 csosodnak ki, hogy a BEBLEPSCH-féle mester- 

 séges fészekodvak a magyar viszonyok követelte 

 kezelésben nemcsak hogy teljesen pótolják a 

 természetes faodvakat, hanem több szempont- 

 ból még előny ösebbek is azoknál. 



Mint már e helyt régebben megírtam, 1 a 

 Berlepsch féle müodvak magyar mintái a veréb- 

 irtás megkönnyebbítése czéljából már eleve 



1 Aquila 1907, 1908, 1909 



Der praktische Vogelschutz in 

 Ungarn in den Jahren 1909-11. 



Von Titus Csörguy. 



Jene Bewegung, welche sich auf den .Schutz 

 der als Btets wichtigeren landwirtschaftlichen 

 Faktor erkannten insektenfressenden Vögel 

 richtet, ist auf Grund der bereits 10jährigen 

 Erforschung jener Lokalverhältnisse, welche 

 die nötigen Verfügungen bestimmen, immer 

 mehr den Charakter des Experimentierens 

 ablegend, auch auf dem ungarischen Boden 

 zu zielbewusster realer Arbeit geworden. 



Der Schutz richtet sich auch heutzutage 

 noch vorwiegend auf die Vermehrung der 

 Höhlenbrüter, in erster Eeihe der Meisenarten, 

 während die Ansiedelung der Freibrüter in 

 bedeutend kleinerem Kreise und erst in den 

 letzten Jahren in Bewegung kam. Die Erklä- 

 rung liegt einerseits darin, dass bei uns 

 - wenigstens auf den hügeligen und gebir- 

 gigen Gebieten — die Freibrüter betreffend 

 noch bedeutend gesündere Verhältnisse, als 

 z. B. in Deutschland herrschen und deshalb 

 bei uns der Mangel an Höhlenbrütern um so 

 mehr in die Augen stach. Anderseits war es 

 aber auch vom propagatorischen Gesichts- 

 punkte aus vorteilhafter, die Aktion mit dem 

 schon wenig Mühe und Auslagen rasch beloh- 

 nenden Schutze der Höhlenbrüter zu beginnen. 

 Der hiedurch erweckte Eifer wird auch auf 

 dem Gebiete des bedeutend mehr Mühe und 

 Auslagen erfordernden Schutzes der Freibrüter 

 seine Wirkung geltend machen, wie das die 

 erfreulichen Beispiele bereits beweisen. 



Die ausschlaggebenden Erfahrungen der 

 letzteren Jahre, an deren Einsammeln ausser 

 dem amtlichen Apparate unseres Instituts so- 

 zusagen sämtliche Klassen unserer Gesell- 

 schaft beteiligt waren, kulminieren darin, dass 

 die vi in BERLEPscHSchen Sisthöhlen in der 

 durch die ungarischen Verhältnisse erfor- 

 derten Anwendungsweise die Naturhöhlen 

 nicht nur vollkommen ersetzen, sondern in 

 mehreren Hinsichten noch vorteilhafter als 

 jene sind. 



Wie ich schon früher berichtete, 1 sind die 

 ungarischen Modelle der von BERLEPscHSchen 

 künstlichen Nisthöhlen behufs Erleichterung 



1 Aquila 1907, 1908, 1909. 



