231 



A fészekodvak kezelésénei szerzett tapasz- 

 talatok. 



A fészekodvak általában kielégítő tartóssá- 

 gát Gajdóczky János (Salgótarján) oly módon 

 fokozza, hogy a kérget leszedve, szürkés- 

 barna olajfestékkel vonja be azokat. „így 

 nem repedeznek meg és a madarak épp úgy 

 kedvelik ; a macskák pedig lecsúsznak róluk, 

 különösen ha kissé ferdén függesztettnek fel." 



A C-odu (Berlbpsch F) legtöbb helyen fészek 

 nélkül maradt. Éjjeli szállásul azonban szol- 

 gált czinegékn-'k is, másutt meg egy pár 

 feketerigónak is egész télen át. 



A feltűnően kedvelt, vagy került elhelye- 

 zést illetőleg most is nagyon megoszlók a 

 sokféle jellegű vidékről eredő tapasztalatok. 

 Túlnyomólag mégis a lomboktól részben fe- 

 dett, de nem túlságosan beárnyékolt odvak 

 részesültek előnyben, akár élősövény karóin, 

 akár fák ághónaljai alatt, vagy bokroktól 

 övezett törzseken voltak. Egy helyt, 156 odu 

 közül, a fiatalosokban lévők voltak sokkal 

 kedveltebbek, mint a rudaserdőkben és ker- 

 tekben elhelyezettek. Visegrádi tapasztalat 

 szerint az odu környékét dendrinnel vagy 

 más karboltartalmú szerrel permetezni csak 

 télen szabad s nem tavaszszal, mert e szerek 

 szaga elriasztja a madarat. A kertkerítés 

 oszlopain 1 m magasan lévő odvakat külö- 

 nösen a nyaktekercsek kedvelik. 



A fészekodvaknak az első költés végeztével 

 történt azonnali kitisztítása nagyon hasznosnak 

 bizonyult a pápai m. kir. földmivesiskola kert- 

 jében, hol a fiókák kirepülése után gondosan 

 kitisztított és újra fűrészporozott odvak egyi- 

 kében a czinegék háromszor költöltek egij 

 évben. 



Kagadozók viselkedése. 



Az etetők környékén leggyakrabban talál- 

 ható házi macskán kívül vadmacskát, rókát, 

 nyestet, görényt és menyétet észleltek ; a 



Erfahrungen während der Behandlung der 

 Nisthöhlen. 



Die im allgemeinen genügende Haltbarkeit 

 der Nisthöhlen trachtet Johann Gajdóczky in 

 Salgótarján in der Weise zu erhöhen, dass 

 er die vorher entrindeten Höhlen mit grau- 

 brauner Ölfarbe überzieht. „So werden sie 

 nicht rissig und sind von den Vögeln gerade 

 so beliebt ; die Katzen aber gleiten von 

 solchen herunter, besonders wenn sie etwas 

 schräg aufgehängt sind." 



Die Höhle C (v. Berlepsch F) blieb zumeist 

 ohne Brut. Als Schlafstelle wurde sie jedoch 

 auch von Meisen, anderorts von einem Amsel- 

 pärchen den ganzen Winter hindurch benützt. 



Die Placierung der auflallend begünstigten 

 oder gemiedenen Nisthöhlen betreffend sind 

 die von Gebieten sehr verschiedenen Cha- 

 rakters herstammenden Meinungen auch jetzt 

 noch sehr geteilt. Vorwiegend wurden jedoch 

 die durch Laub teiliveise verdeckten, jedoch nicht 

 allzusehr beschatteten Nisthöhlen am meisten 

 bevorzugt, seien sie entweder auf Pfählen 

 der lebenden Zäune, unter Astwinkeln oder 

 aber mit Gebüsch umgebenen Baumstämmen 

 angebracht. An einem Orte waren — unter 

 156 Nisthöhlen — die im Jungebestand viel 

 mehr als jene im Stangenwalde oder in Gärten 

 angebrachten bevorzugt. Laut einer in Visegrád 

 gemachten Erfahrung ist das Besprengen 

 der Umgebung der Höhlen mit Dendrin oder 

 anderen karbolhältigen Stoffen nur im Winter, 

 nicht aber im Frühjahre gestattet, indem der 

 Geruch solcher Mitteln die Vögel verscheucht. 

 Die auf Gartenzaunpfählen 1 m hoch befestig- 

 ten Nisthöhlen lieben besonders die Wende- 

 hälse. 



Die nach erfolgter erster Brut sofort durch- 

 geführte Reinigung der Nisthöhlen erwies sich 

 im Garten der Ackerbauschule in Pápa als 

 sehr vorteilhaft, indem dort in derselben 

 Höhle, welche nach dem Ausfliegen der Jungen 

 stets sofort sorgsam gereinigt und mit frischer 

 Sägemehlfüllung versehen wurde, die Meisen 

 in demselben Jahre dreimal brüteten. 



Benehmen der Schädlinge. 



Ausser der in der Nähe der Fütterstellen 

 am häufigsten angetroffenen Hauskatze be- 

 obachtete man daselbst Wildkatzen, Füchse. 



