I 1 ;;: 



A sikertelenség okául Kőrösmezőn és Sziklán 

 a teriilet magas fekvése és zord klímája, Malu- 

 zsinán, Karúmon, Rezsőparton és Lunkány- 

 ban a természetes faiiregek bőséges száma van 

 megemlítve. Utóbbi körülmény aligha a valódi 

 ok, mert hiszen a fészekodvak sok más, ter- 

 mészetes faodvakban hasonlóképpen bővel- 

 kedő helyen igen jól népesültek. A padarányi 

 erdei odutelepnél például az első év gyenge 

 eredményének egyszerűen az az oka, hogy 

 azon a tájon a czinegeálloniány csaknem tel- 

 jesen kiveszett s a téli etető, mely az átvonuló 

 czinegerajokat ott fogta volna, az erdőtől 

 17 km-nyire eső községben működött. így 

 azután megtörtént, hogy a különben pompás 

 környezetben igen jól elhelyezett fészekodvak- 

 ban örvös légykapót is háromannyit találtam, 

 mint czinegét. Az időközben beszerzett újabb 

 etető biztosra vehető hatása daczára is évekbe 

 fog telni, míg az ottani czinegeálloniány nor- 

 málisra lesz emelhető. 



Téli etetés. 



A 122 állomáson összesen 177 készülék 

 vagy berendezés szolgált eczélra: 19 kunyhó-, 

 24 dúcz-, 62 szekrény-, 35 ablak-, 8 Parus-, 

 17 ereszes etető és 8 más berendezés (lugas- 

 asztal, ablakdeszka, dúczra szegezett bádog- 

 doboz stb.). 



A hamburgi „Parus "-etető Körmenden igen 

 jól bevált, zavartalanul működött és sok láto- 

 gatója volt 



Eleimül 37 helyen madárkalács, egyebütt 

 különféle zsiradék, olajos és lisztes mag : 

 kender-, tök-, napraforgómag, mák, dió, búza- 

 ocsú, árpa, kukoricza, köles, czirok, főtt rizs 

 stb. adatott. A fogyasztás helyenként jelen- 

 tékeny volt. így a valkói m. kir. erdőgond- 

 nokság e télen 2 hektoliter napraforgót, 1 hl 

 tökmagot és 10 kg faggyút etetett el. 



Néhány helyen róka-, nyest-, mókus- és 

 házinyúlhússal etették a czinegéket. 



Als Ursache dieses Misserfolges wurden in 

 Kőrösmező und Szikla die hohe Lage und 

 das rauhe Klima, in Maluzsina, Karám, Rezső- 

 part und Lunkány die Fülle an natürlichen 

 Baumhöhlen erwähnt. Letzterer Umstand kann 

 kaum als richtiger Grund aufgefasst werden, 

 indem ja die Kunsthöhlen in vielen anderen, 

 an Naturhöhlen ebenfalls reichen Gegenden 

 sehr gut besetzt waren. So z. B. liegt die 

 Ursache der erstjährigen schwachen Besiede- 

 lung im Walde Padurány einfach darin, dass 

 in jener Gegend der Meisenbestand fast gänzlich 

 ausgestorben war und der Winterfutterapparat, 

 welcher die durchziehenden Meisenscharen 

 festhalten sollte, in der vom Walde 17 Kilo- 

 meterentfernten Ortschaft fungierte. So konnte 

 es geschehen, dass ich in den sonst in präch- 

 tiger Umgebung sehr gut angebrachten Nist- 

 höhlen sogar der Halsband fliegenschnäpper 

 dreimal so viele als Meisen fand. Trotz der ge- 

 wiss unausbleiblichen Wirkung des inzwischen 

 erworbenen neueren Futterapparates wird es 

 noch viele Jahre dauern, bis der Meisen- 

 bestand dort aufs Normale gebracht wird. 



Winterfütterung. 



In 122 Stationen dienten 177 Futterappa- 

 rate oder sonstige Einrichtungen diesem Zwecke, 

 u. zw.: 19 Futterhäuser, 24 Taubenschlag- 

 Apparate, 62 Futterkästen, 35 Fensterkästchen, 

 8 Parus-Modelle, 17 Gitterformen und 8 an- 

 dere Einrichtungen (Veranden, Fensterbretter 

 u. a.). 



Modell „Parus" aus Hamburg bewährte sich 

 in Körmend sehr gut, funktionierte tadellos 

 und war stark besucht. 



Gefüttert wurde an 37 Orten mit „Futter- 

 steinen", sonst mit verschiedenen Fettstoffen, 

 öl- und mehlhaltigen Sämereien : Hanfsamen, 

 Kürbis- und Sonnenblumenkernen, Mohn, 

 Walnüssen, Korn, Gerste, Mais, Hirse, ge- 

 kochtem Reis u. a. 



Der Verbrauch an diesen Stoffen war 

 mancheorts ein bedeutender. So verfütterte 

 die königl. ung. Forstverwultung Valkó in 

 diesem Winter 2 hl Sonnenblumenkerne, 1 hl 

 Kürbiskeme und 10 kg Talg. 



An einigen Orten wurden die Meisen mit 

 Fuchs-, Marder-, Eichhorn- und Kaninchen- 

 Kadavern gefüttert- 



