244 



hézagosak és ellentmondók az idevágó iro- 

 dalmi adatok. Az ily irányú kísérletek igen 

 beszédes tanúságot szolgáltatnak arról, hogy 

 mennyire szükséges egész oekologiai tudásunk 

 alapos revíziója, különösen pedig a nemze- 

 dékről nemzedékre szálló, újból és újból 

 kritika nélkül elfogadott hibás adatok kikü- 

 szöbölése. 



Az elmondottakat valósággal ad oculos 

 demonstrálja a kékvércse fészkelésére vonat- 

 kozó irodalom. Azért választottam éppen ezt 

 a fajt, mert az erről szóló ismeret pontosan 

 meghatározott történeti dátummal kezdődik, 

 t. i. PiíTÉNYiuek az „Isis" 1830- évfolyamá- 

 ban közölt levelével, s így a fejlődés minden 

 fázisa, valamint az adatok elterjedése végig 

 az irodalomban mindenütt nyomon követhető. 

 A vizsgálat eredménye egyrészt az, hogy a 

 kérdésben éppen a döntő mozzanatra nézve 

 nem tudott egyöntetű megállapításokat terem- 

 teni a kutatók munkája, másrészt pedig az, 

 hogy a meglevő eredeti forrásművek közül 

 éppen a legjobbak adatai nem tudtak érvé- 

 nyesülni és a tudomány közkincseivé válni, 

 úgy hogy az eredeti forrásmunkákban talál- 

 ható ellentét és zavar a többiben hatványo- 

 zott mértékben nyilvánul. Mindezek következ- 

 tében a kék vércse fészkelésének csak félig- 

 meddig is precziz tárgyalása a. ritka kivételek 

 közé tartozik. 



Ezt az ornithologiai kutatásra nem éppen 

 hízelgő eredményt egyrészt annak kell tulaj 

 donitani, hogy a kutatók sok esetben kiniu- 

 tathatólag maguk sem voltak tisztában a kér- 

 dés lényegével, megfigyeléseiket tehát gyakran 

 tévesen interpretálták, másrészt pedig annak, 

 hogy az irodalmi források fölhasználása az 

 esetek túlnyomó nagy részében kritika nélkül 

 történt. Különösen ez az utóbbi körülmény 

 okozta azt, hogy a kék vércse fészkeléséről 

 szóló tárgyalásokban a tévedések egész lán- 

 czolata fejlődött ki. 



Az irodalmi források alább következő kro- 

 nologikus sorrendben történő tárgyalása során 

 mindenütt korrigálom a hibás adatokat s ku- 



derzeit noch an die Unmöglichkeil grenzt, 

 indem die hieher gehörigen Daten der Lite- 

 ratur allzu lückenhaft und einander wider- 

 sprechend sind. Diesbezügliche Versuche geben 

 beredte Zeugnisse darüber, wie notwendig eine 

 gründliche Revision unseres gesamten ökolo- 

 gischen Wissens wäre, besonders die Elimi- 

 nation der von Generation zu Generation 

 immer und immer wieder ohne Kritik an- 

 genommenen fehlerhaften Daten. 



Das liier Gesagte wird durch die auf das 

 Brutgeschäft des Rotfussfalken bezügliche 

 Literatur wirklich ad oculos demonstriert. 

 Ich wählte deshalb gerade diese Art, weil 

 unsere hieher gehörige Kenntnis mit einem 

 genauen historischen Datum beginnt, nämlich 

 mit einein Briefe Petényis, welcher im Jahr- 

 gange 1830 der Zeitschrift „Isis" veröffent- 

 licht wurde, so dass sämtliche Phasen der 

 \\ eiterentwickelung, sowie die Verbreitung 

 der Daten in der Literatur überall auf das 

 genaueste verfolgt werden kann. Das Resultat 

 der Untersuchung ist einerseits, dass die 

 Arbeit der Forscher gerade für das entschei- 

 dende Moment der Frage keine einheitlichen 

 Ergebnisse feststellen konnte, anderseits aber, 

 dass von den vorhandenen originalen Quellen- 

 werken gerade die Daten der besten nicht 

 durchdringen und zum Gemeinschatz der Wis- 

 senschaft werden konnten, so dass der Wirr- 

 warr und Widerspruch, welcher in den Original- 

 arbeiten herrscht, in den übrigen in noch 

 erhöhtem Masse zum Ausdruck kommt, und 

 daher eine nur einigermassen präzise Dar- 

 stellung des Brutgeschäftes des Rotfussfalken 

 unter die seltenen Ausnahmen gehört. 



Dieses für die ornithologische Forschung 

 nicht besonders schmeichelhafte Resultat wird 

 einerseits dadurch hervorgerufen, dass in vielen 

 Fällen nachweisbar die Forscher selbst nicht 

 im Klaren sind mit dem Wesentlichen der 

 Frage, daher ihre Beobachtungen oft falsch 

 interpretieren, anderseits dadurch, dass die 

 Benützung der einschlägigen Literatur in den 

 weitaus meisten Fällen ohne Kritik geschieht. 

 Besonders infolge des letzteren Umstandes 

 konnte sich in den auf das Brutgeschäft des 

 Rotfussfalken bezüglichen Darstellungen eine 

 ganze Kette von Irrtümern entwickeln. 



In der unten folgenden, in chronologischer 

 Reihenfolge vor sich gehenden Behandlung der 

 einschlägigen literarischen Quellen werden die 



