253 



nithólogie Südrusslands Journal f. Orniti). 

 1854, p. 54. 



„A Dnieper mellett fészekrakás kii/ben talál- 

 tam őket, úgy láts/.ik, hogy legjobban szere- 

 tik erre a czélra a magas fűzfákat." 



Szemmelláthatólag csak futólagosan végzett 

 megfigyelésekről van szó, Radde pedig sohase 

 tért vissza többé erre a tárgyra, hogy kiegé- 

 szíthette vagy korrigálhatta volna ezt a 

 fészekrakásra vonatkozó adatát. Az irodalom- 

 ban különösen a „magas fűzfák" szerepelnek, 

 így a következő munkákban: Dressée (1871). 

 Willibald (1886), Brehm (1892), Új Naumann 

 (1899) es Friederich 1905. évi kiadása. 



A következő forrásmunka az egyedüli a kiil 

 földön, melyben hivatkozás történik Petényi föl- 

 fedezésere. de még ez a hírneves oologiai 

 munka se tudta a kék vércse fészkelésére 

 vonatkozó későbbi tárgyalásokat a helyes útra 

 téríteni. Ez a forrásmunka: 



Die Eier </<•/■ europäischen Vögel. Természet 



után festette Baedbcker F. \V. J. 1. köt. Leip- 

 zig és Iserlohn, kb. 1855 (lapszámozás nélkül). 

 „Az újabb természetvizsgálók közül Pethényi, 

 ezelőtt lelkész, azután a pesti állattani múzeum 

 őre. volt az első. a ki megtalálta ennek 

 a vércsének a fészkét. Ez a fészek odvas 

 tölgyben volt. vékony gallyakból, gyökérzet- 

 ből és puha anyagból volt rakva: a tojások 

 száma 4 volt. Talán idegen fészkekben is költ. 

 pl. csóka- vagy szarkafészkekben." 



Ez a csodálatos adatkeverék részben bizo- 

 nyára Beehm K. LiAJostól származott, a ki mint 

 munkatárs szerepel. Valószínűleg visszaemlé- 

 kezett Petényi levelére, melyet egy negyed 

 századdal ezelőtt ő maga közölt. Annál cso- 

 dálatosabb, hogy az ..Isis' ben megjelent 

 közlemény nincs híven reprodukálva, meri 

 különben aligha kerülhetett volna bele ez a 

 rész: „talán idegen fészkekben is költ" stb. 

 Miként történhetett meg ez a dolog, miért 

 mellőzte Beehm azt a közleményt, melynek ö 

 maga is annyi elismeréssel adózott, arra nézve 

 seinnii nyomra se akadtam. Valószínű, hogj 

 az eredeti jelentés nem vit kéznél s Brkhm 

 csak emlékezetből irt. Gwans „esókaf észkei " 

 itt jelentkeznek először. 



/,'r iträge rur Oí nithólogie Südrusslands. Journ. 

 f. Ornith. 1854, pag. 54. 



..Ain Dnieper fand ich sie beim Nestbau; 

 hohe Weiden scheinen hierzu die liebsten 

 Pianine zu sein." 



Es handelt sich augenscheinlich nur um 

 ganz flüchtige Beobachtungen. Radde selbst 

 kehrte nie wieder auf dies Thema zurück 

 behufs Ergänzung oder Korrektion dieser auf 

 den Nestbau bezüglichen Angabe. In der Lite- 

 ratur waren es vornehmlich die „hohen Wei- 

 den", welche des öfteren erwähnt wurden, so 

 bei Dresser (1871), Willibald (1886), Beehm 

 (1892), Neuer Naumann (1899) und Friederich 

 Ausgabe von 1905). 



Die nächste (Juelle ist die einzige des Aus- 

 lands, in welcher der Entdeckung Petbnyis 

 Erwähnung getan wird, doch konnte selbst 

 dieses berühmte oologische Werk die auf das 

 Brutgeschäft des Rotfussfalken bezüglichen 

 späteren Darstellungen nicht in die richtige 

 Bahn lenken. Diese Quelle ist: 



Die Eier der europäischen Vögel. Nach 

 der Natur gemalt von F. W. J. Baedbcker. 

 Bd. I Leipzig und Iserlohn, ca. 1855. (Ohne 

 Pagination.) 



„Der Erste unter den neueren Naturfor- 

 schern, der den Horst dieses Falken fand. 

 war Pethényi. früher Pfarrer, dann Gustos am 

 zool. Museum zu Pest. Der Horst stand in 

 einer hohlen Eiche in der Nähe von Pest, 

 war von dünnen Reisern, Wurzeln und weichen 

 Stoffen gebaut und enthielt 4 Eier. Vielleicht 

 brütet er auch in fremden Nestern, z. 1!. der 

 Dohlen und Elstern." 



Dieses wunderliche Datengeiniscli stammt 

 teilweise jedenfalls von Chi:. Ludwig Beehm, 

 der Mitarbeiter des Werkes war. Wahrschein- 

 lich erinnerte er sich noch des Briefes von 

 Petényi, welchen er vor einem Viertel Jahr- 

 hundert veröffentlichte. Umso wunderbarer ist 

 es, dass derin der „Isis" veröffentlichte Bericht 

 nicht treu reproduziert ist. da ansonsten dieser 

 Passus „vielleicht brütet er auch in fremden 

 Nestern etc." kaum hineingelangt wäre. Wie 

 dies geschehen konnte, warum Brkhm diese Ver- 

 öffentlichung, welcher er seinerzeit so grossen 

 Beifall zollte, ignorierte, konnte ich nicht 

 ausfindig machen. Wahrscheinlich lag der 

 Originalbericht nicht vor. und schrieb B 

 nur aus der Erinnerung. Gloöers Dohlennester 

 kommen hier zum erstenmal vor. 



