262 



Mind a két kutatót e faj fészkelési viszonyai- 

 nak tárgyalásánál bizonyos kényelmetlen ér- 

 zés lepte meg, mely természetszerűen kifej- 

 lődik oly kérdések felelevenítésénél, melyek- 

 ben sokszoros és nem is hevesség nélkül 

 folytatott viták sem tudták az ellentéteket 

 kiegyenlíteni. 



Azt hiszem, nem tévedek, a mikor erre a 

 körülményre vezetem vissza a két mesternek 

 ebben a kérdésben egymással szemben elfog- 

 lalt álláspontját, mely tudományos meggyőző- 

 désükhöz való ragaszkodásuk következménye 

 volt, tehát nem volt kicsinyes alapja. A tudo- 

 mány szempontjából azonban egy sajnálatos 

 következménye megvolt ennek a dolognak, 

 s ez az, hogy hosszú időre meghiúsult az 

 egyetlen alkalom, a mely a kék vércse fész- 

 kelésére vonatkozó helyes adatok elterjedé 

 sét biztosíthatta volna. Naumann óriási tekin- 

 télye mellett ez éppen olyan könnyen és 

 biztosan ment volna mint az évtizedeken át 

 elfogadott és részben bizonyára még sokáig 

 élő helytelen adatok terjesztése. 



Az eset nemcsak abból a szempontból érde- 

 kes, hogy mily semmisnek látszó körülmé- 

 nyek idézhetik elő hibás adatok terjedését, 

 hanem arra nézve is, hogy milyen hatalmas 

 befolyást gyakorolt Naumann az utána követ- 

 kező generácziók ornithologiai működésére. 

 Valósággal megingathatatlan tekintély még 

 ott is, a hol nem a közvetlen megfigyelésből 

 merített. Bár mindenki tudta, az adatok föl- 

 használásánál nem gondolt rá senki, hogy 

 Naumann az őszi időszakban látogatott el 

 Magyarországra, a mikor tehát a fészkelést 

 már meg nem figyelhette. Az eset minden- 

 képpen érdekes példa a hibás irodalmi ada- 

 tok keletkezésére és terjedésére nézve. 



Idősorrendben a következő forrás Dr. Lin- 

 deemaybrA. : Die Vögel Griechenlands. Passau, 

 1860, p. 16, ugyancsak a szerzőnek már 

 említett első híradásával szemben a kék vércse 

 Görögországban való fészkeléséről tesz emlí- 

 tést. Állítólag magas fákra rakja fészkét. 

 Mondanom sem kell, hogy már ez az állítás 

 is valószínűtlenné teszi a fészkelést. 



befremdend anmutet gegenüber Naumanns 

 gewöhnlicher klaren und präzisen Darstel- 

 lungsweise. Beid" Forscher wurden bei der 

 Behandlung der Brutverhältnisse des Rot- 

 fussfalken von einem gewissen unbehaglichen 

 Gefühle übermannt, welches sich unbedingt 

 entwickeln muss, wenn sich bei öfter wieder- 

 holten, nicht ohne Schärfe geführten Polemiken 

 die Gegensätze nicht schlichten lassen. 



Ich glaube kaum fehlzugehen, wenn ich 

 den in dieser Frage eingenommenen Stand- 

 punkt der beiden Forscher auf diesen Umstand 

 zurückführe, welcher eine Folge des Fest- 

 haltens an einer wissenschaftlichen Über- 

 zeugung war, daher keine kleinliche Ursache 

 hatte. Für die Wissenschaft hatte dies jedoch 

 die bedauerliche Folge, dass für lange Zeit 

 hindurch die einzige Gelegenheit zur Verbrei- 

 tung der richtigen Daten über das Brutgeschäft 

 des Rotfussfalken vereitelt wurde. Bei der 

 hohen Auktorität Naumanns wäre dies voraus- 

 sichtlich eben so leicht gelungen, wie die 

 Verbreitung der noch Dezennien hindurch 

 akzeptierten und jedenfalls noch langlebigen 

 unrichtigen Daten. 



Der Fall ist nicht nur in der Hinsicht 

 interessant, dass wirklich nichtig erscheinende 

 Umstände das Verbreiten der falschen Daten 

 hervorrufen können, sondern auch in der 

 Beziehung, welch mächtigen Einfluss Naumann 

 auf die folgenden omit hologischen Generationen 

 ausübte. Er ist eine unumstössliche Auktorität 

 auch dort, wo er keine unmittelbaren Beobach- 

 tungen bietet. Jedermann musste es wissen, 

 dachte jedoch bei der Benützung der Daten 

 nicht daran, dass Naumann im Herbste Ungarn 

 bereiste, daher das Brutgeschäft auch nicht 

 beobachten konnte. Der Fall gibt ein in jeder 

 Beziehung interessantes Beispiel zur Ent- 

 stehung und Verbreitung falscher Literatur- 

 angaben. 



InchronologischerReihenfolgeist die nächste 

 Quelle Dr. A. Lindermayer: Die Vögel Griechen- 

 lands. Passau, 1860, pag. 16. Gegenüber dem 

 schon erwähnten ersten Berichte desselben 

 Verfassers wird hier der Botfussfalke als 

 Brutvogel Griechenlands angeführt. Angeblich 

 sollte er seinen Horst auf hohen Bäumen 

 anlegen. Es muss vielleicht nicht besonders 

 hervorgehoben werden, dass schon durch 

 diese Behauptung allein das Brüten unwahr- 

 scheinlich gemacht wird. 



