272 



m il; senki sem talált fészkelő párt, mert ez a 

 vércse itt mindenütt csak átvonuló: tavaszszal 

 észak felé tart és csak gyér számban látható, 

 őszszel délnek vonul." A két megbízható adat 

 egybevetése arra mutatna, hogy a kék vércse 

 az utolsó harmincz esztendő alatt veszett ki 

 a Dobrudzsából, mint fészkelő madár. 



Goebel H. : Über die Vögel des V manschen 

 Kreises. Pótlék. Journ. f. Ornith. 1879, p. 266. 



„1875-ben ugyanazon a fán két vetési varjú- 

 fészket is találtam, a melyek a kék vércsétől 

 voltak elfoglalva ; az egyik fészekalj feltűnő 

 kis méreteket mutatott: 33X25-5. 32X26, 

 32X25*5; súlyuk egyenként 16, 15, 17 gran 

 volt." 



Az első tojássúlyok. 



Goebel apróbb előzetes közlesei után most már 

 sorra kerül összes adatait egyesítő munkája : 



Goebel II.: Die Vögel des Kreises l'unni stb. 

 St. -Petersburg, 1870, p. 22—27. 



„Nyári tartózkodási helyét legszívesebben 

 nedves lapályok, mocsarak és folyók közelé- 

 ben, kertekben és faülíetvén vekben választja; 

 gyér tölgyesekben már ritkábba i, a sűrű szál- 

 erdőben sohase található." 



Maga talán sohase rak fészket a kék vércse. 

 hanem ezen a vidéken legszívesebben a varjú- 

 telepek vagy szarkák, ritkábban a dolmányos 

 varjak fészkeit foglalja el. Ennek következté- 

 ben teljes fészekaljak alig találhatók június 

 eleje előtt, a mikor a fiatal varjak és szarkák 

 már kirepültek; ha azonban már előbb is 

 szert tehet valamelyik fészekre, akkor alig 

 költ későbben, mint a vörös vércse, mert 

 L872-ben már június elsején találtam hat fiókát 

 egy dolmányos varjú rakta fészekben. Né/.etem 

 szerint a kék vércse telepes fészkelésére is 

 ugyanaz áll, a mit a vörös veresénél emlí- 

 tettem ; ezt t. i. az idézi elő, hogy véletlenül 

 sok alkalmas fészkelőhely van egymás köze- 

 lében, mert hiszen egész magányosan fekvő 

 kertekben is évről évre találhatók egyes fesz- 



falke in Bulgarien und der Dobrudseha brüte. 

 In Wirklichkeit hat im gesamten Gebiete der 

 Balkanhalbinsel noch kein Mensch ein Horst- 

 paar gefunden, denn überall zieht der Falke 

 hier nur durch: gegen Norden im Frühjahr 

 und spärlich zu beobachten, im Herbst ge- 

 gen Süden. 



Das Resultat der beiden zuverlässigen Be- 

 obachtungen wäre daher, dass der Rotfuss- 

 falke während der letzten dreissig Jahre 

 aus der Dobrudseha als Bratvogel ver- 

 schwand. 



Goebel EL: Über die Vögel des Umansehen 

 Kreises. [Nachtrag). Journ. f. Ornith. 1879, 

 pag. 266. 



„1875 fand ich auf ein und demselben 

 Bauine zwei Horste der Saatkrähe von die- 

 sem Falken belegt; das eine Gelege à 3 

 Stück zeichnete sich durch ungemeine Klein- 

 heit aus: 33X255, 32X26, 32X255 mm. 

 bei 16, 15, 17 Gran Gewicht." 



Die ersten Eiergewichte. 



Nach diesen kleineren vorläufigen Berichten 

 Goebel folgt nun seine Arbeit, welche seine 

 bisherigen Daten vereinigt. Es ist dies: 



Goebel H. : Die Vögel des Kreises Uman 

 etc. St. -Petersburg, 1879, p. l'2— "27. 



„Den Sommeraufenthalt wählt er am lieb- 

 sten in der Nähe von feuchten Niederungen, 

 Sümpfen und Flüssen, in Gärten und Baum- 

 plantagen, in lichten Eichenwäldern findet 

 man ihn selten, im geschlossenen, dichten 

 Hochwalde niemals. 



Selbst baut E vespertinus wohl nie einen 

 Horst, sondern nimmt hier zu Lande am lieb- 

 sten die Nester in Saatkrähen-Kolonien oder 

 von Pica caudata, zuweilen auch von Corvus 

 cornix ein. Daher findet man auch volle 

 Gelege nicht vor Anfang Juni, nachdem die 

 jungen Krähen und Elstern schon ausgeflo- 

 gen sind ; gelingt es ihm jedoch früher eines 

 Nestes habhaft zu werden, so legt er nicht 

 später als T. alaudarius, denn schon am 1. Juni 

 1872 fand ich sechs einige Tage alte Junge 

 in einem Horste, der augenscheinlich von C. 

 cornix erbaut war. Auch für den Rothfuss- 

 falken gilt, meiner Ansicht nach, das vom 

 Thurmfalken in Bezug auf das kolonienweise 

 Brüten Gesagte; die vielen zufällig nahe- 

 stehenden Brutstellen begründen es, denn 

 man findet auch in ganz einsam liegenden 

 Gärten Jahr aus, Jahr ein ein einzelnes Brut- 



