283 



torn. Csak egy pontjára akarok kiterjeszkedni, 

 nevezetesen arra az elméleti fejtegetésre, 

 raelylyel Petényi megkísérelte annak a meg- 

 okolását, hogy miért nem rak fészket a kék- 

 vércse. 



Az idevonatkozó részlet (pag. 65) a következő: 



„Hogy maga rakjon fészket, erre ez a 

 vércsefaj reá sem ér. Rendesen későn 

 április közepénél alig korábban, sokszor még 

 későbben is — érkezik; sőt ha a tél felújul, 

 megesik, hogy a kék vércse csak április végén 

 jön meg hozzánk. Eltelik néhány nap, mig a 

 többi, már megtelepedett madár között tájé- 

 kozódik, míg kipiheni a nagy út fáradalmait 

 s jól táplálkozva annyi erőre kap, hogy a 

 harczot felvehesse ; arra is kell egynéhány 

 nap, hogy párosodjon, úgy hogy május első 

 hete, sokszor közepe is letelik, mire tojni 

 kezdhet ; a tojásokat az elfoglalt fészkekben 

 rendesen csak május 20 — - 26-ika körül talál- 

 hatjuk meg. 



Ha már most oly későn — április közepén, 

 sőt ha május elején is — a fészkek rakásá- 

 hoz látna, akkor számításba kell venni azt is, 

 hogy ott, a hol alkalmas helyekre akad, tele- 

 pesen szeret fészkelni, így a jobb helyekért 

 társai ellen küzdelmet kellene folytatnia, a 

 mi annál több időt venne el, minél makacsab- 

 bak a verekedők, tehát nehezebben engedné- 

 nek egymásnak, mint a hogyan engednek 

 nekik a szarkák és varjak. 



Egyáltalában sietniök kell, hogy a költést 

 és különösen a fiak nevelését befejezzék ; 

 tehát korábban is kell hozzáfogniok, mert 

 későbben kezdik, s már augusztusban a fiakkal 

 együtt az elköltözésre készülnek, vagy éppen 

 már költözködnek is." 



Kétségtelen dolog, hogy ez az elmélet a 



Xu-.iwMial folytatott vitatkozásokból fakadt. 

 Habár Pbtényi álláspontja még tisztára teleolo- 

 gikus, a mi korábbi hivatásának szinte ter- 

 mészetes következménye, mégis feltalálható 

 benne a szelekczió gondolata, különös éles- 



von einer ausführlichen Reproduktion der dies- 

 bezüglichen Beobachtungen ab. 



Nur einen Punkt möchte ich eingehender be- 

 handeln, nämlich Pbtényis theoretische Be- 

 gründung dessen, warum der Kotfussfalke 

 kein eigenes Nest baut. Der diesbezügliche 

 Passus lautet (pag. 71) folgendermassen : 



„Dazu, dass er sich selbst ein Nest erbaue, 

 hat dieser Falke überhaupt zu wenig Zeit. 

 Er kommt meistens spat, kaum früher als 

 Mitte April, oft auch noch später an ; ja wenn, 

 die Witterung ungünstig ist und sich ein 

 Nachwinter einstellt, erscheinen sie sogar erst 

 Ende April auf ihren gewohnten Brutplätzen. 

 Auch hier streifen sie, als frisch angekom- 

 mene Gäste, als Fremdlinge unter den schon 

 lange ansässigen anderen Vögeln einige Tage 

 umher, teils um auszuruhen, teils um sich 

 durch Ruhe und durch reichliches Futter zum 

 Kampf zu kräftigen; ja es vergehen selbst 

 dann noch mehrere Tage, bis die Paarung 

 erfolgt, so dass oft schon die erste Maiwoche 

 oder die erste Hälfte des Mai vergeht, ehe 

 sie Eier zu legen anfangen, welche man ge- 

 wöhnlich erst am 20 — 26. Mai in den okku- 

 pierten Nestern findet. 



Wenn sie nun so spät — nämlich Mitte, 

 ja wenn auch Anfangs Mai — Nester zu bauen 

 anfangen, so ist in Rechnung zu ziehen, dass 

 Falken überhaupt schlechte Nestbauer sind, 

 daher der Bau wenigstens zehn Tage dauern 

 würde; ferner wäre zu berücksichtigen, dass 

 sie, wo sich dazu geeignete Plätze finden, 

 meist in Kolonien beisammen brüten, also um 

 die besseren Plätze kämpfen müssten, was 

 umso länger dauern würde, weil sie als gute, 

 mutige Kämpfer einander viel schwerer wei- 

 chen würden, als wie dies die Krähen und 

 Elstern tun müssen. 



Sie müssen sich überhaupt beeilen, ihr 

 Brutgeschäft, insbesondere die Erzielung ihrer 

 Kinder zu vollenden, daher damit auch frü- 

 her beginnen und sich im August samt ihren 

 Jungen zum Fortziehen vorbereiten, oder wirk- 

 lich schon auf dem Zuge begriffen sein müs- 

 sen." 



Diese Theorie entsprang zweifellos auch 

 den mit Nadmann geführten Disputationen. Ob- 

 wohl Pbtényis Standpunkt noch rein teleologisch 

 ist eine sozusagen natürliche Folge seines 

 früheren Berufes — ist der Selektionsgedanke 

 dennoch darin enthalten, mit besonderer 



36» 



