284 



seggel pedig az intraspecziális szelekczióé. 



Ez a körülmény különösen azért emlitésre- 

 méltó, mert az elmélet még Darwin fellépése 

 előtt keletkezett. Petényi elmélete a Darwin 

 után szokásossá vált következtetési módszer 

 szerint körülbelül így hangzanék: 



Az említett körülmények folytán azok a 

 kék vércsék, melyek maguk rakták a fészkükéi, 

 mindig későbben költöttek, mint azok, melyek 

 idegen fészket foglaltak. Minthogy specziális 

 rovartáplálékuk folytán korai elvonulásra 

 kényszerülnek, azért a fészekrakok fiai mindig 

 kevésbbé voltak kiképezve és a nagy útra 

 előkészítve, tehát főleg ezekből került ki az 

 a silányabb anyag, mely a létért való küzde- 

 lemben nem tudott megállani s így a ..natural 

 selection" folyamán túlsúlyra jutott a fészek- 

 parazita generáczió, mely az intraspecziális 

 szelekczió törvényei szerint végre egyedül 

 uralkodóvá lett. l'urÉNYinél éppen csak a sze- 

 lekczió szava hiányzik, különben teljesen 

 azonos az elmélete evvel a modernizálttal, 

 mely ebben az alakjában éppen olyan elfo- 

 gadhatónak látszik, mint a legtöbb hasonló 

 elmélet, a mely manapság egyes fajok élet- 

 nyil vaníliásainak megmagyarázására általáno- 

 san el van terjedve és részben el is fogadva. 

 Csak mellesleg akarom felemlíteni azt hogy 

 PüTÉNYinek ez az elmélete nem állhat meg, 

 mert pl. a későn elvonuló, sőt igen gyakran 

 át is telelő vörös vércse, legalább a magyar 

 Alföldön szintén idegen fészket foglal el, ha 

 tornyokon, romokon stb. nem talál alkalmas 

 fészkelőhelyet. Pedig ennek volna „ideje" ! 

 Itt főleg csak azt akartam kiemelni, hogy 

 Petényi szerint a madár életmódja nem terem- 

 tődött, hanem fejlődött s hogy e fejlődés meg- 

 magyarázásához már Darwin előtt is a sze- 

 lékezió gondolatát vette igényié. Az emiitett 

 részleten kívül bizonyítja ezt még az is, a 

 hol a kék vércse telepes fészkelését igyekszik 

 megmagyarázni. "Erre nézve a ..Madártani 

 Töredékek" 59. lapján a következőket írja: 



„Minthogy a kék vércse legtöbbnyire csak 

 rovarokkal, még pedig olyanokkal él, a melyek 



Schärfe aber die intraspeziale Selektion. Die- 

 ser Umstand ist deshalb besonders erwähnens- 

 wert, weil seine Theorie noch vor Darwin 

 entstand. Petényis Theorie würde in der seit 

 Darwin üblich gewordenen Folgerungsweise 

 ungefähr folgendermassen lauten: 



Infolge der angeführten Umstände brüteten 

 diejenigen Kotfussfalken, welche einen eige- 

 nen Horst bauten, immer später als diejeni- 

 gen, welche fremde Nester okkupierten. In- 

 dem sie zufolge ihrer speziellen Insekten- 

 nahrung zu frühem Wegzuge gezwungen sind, 

 waren die Nachkommen der Nestbauer immer 

 weniger ausgebildet und zu der langen Reise 

 weniger vorbereitet, weshalb auch haupt- 

 sächlich diese dasjenige minderbefähigte .Ma- 

 teriale ergaben, welches im Kampfe ums Da- 

 sein ; icht bestehen konnte, so dass im Laufe 

 der „Natural selection" die nestusurpierende 

 Generation das Übergewicht erhielt und nach 

 den Gesetzen der interspezialen Selektion 

 schliesslich die alleinherrschende wurde. Bei 

 Petényi fehlt nur das Wort Selektion, anson- 

 sten ist seine Theorie vollkommen identisch mit 

 dieser modernisierten, welche in dieser Gestalt 

 geradeso akzeptabel erscheint, wie die mei- 

 sten ähnlichen Theorien, welche zur Erklä- 

 rung spezieller Lebensäusserungen einzelner 

 Tierarten heutzutage allgemein verbreitet, 

 teilweise auch angenommen sind. Nur neben- 

 bei möchte ich betonen, dass diese Theorie 

 Petényis nicht bestehen kann, weil ja z. B. 

 der spätziehende, oft sogar überwinternde 

 Turmfalke, wenigstens auf der grossen unga- 

 rischen Tiefebene gleichfalls fremde Nester 

 okkupiert, wenn er auf Türmen, Ruinen usw. 

 seine geeigneten Nistplätze auffindet. Der- 

 selbe hätte also r Zeit" genügend. Hier wollte 

 ich hauptsächlich das hervorheben, dass nach 

 Petényi die Lebensweise einer Vogelart nicht 

 als miterscltaffeii, sondern als mitentwickelt 

 angesehen werden muss und dass Petényi zur 

 Erklärung dieser Entwickelung schon vor 

 Darwin den Selektionsgedanken zu Hilfe nahm. 

 Ausser dem hier behandelten Teile seiner 

 Monographie, wird dies auch durch das be- 

 wiesen, wo er das kolonienweise Nisten 

 des Rotfussfalken zu erklären versucht. Er 

 schreibt diesbezüglich in den r Ornithologischen 

 Fragmenten" p. 63 folgendes: 



„Dieser Falke, da er meist nur von Kerfen 

 - und zwar von solchen, die oft zu Millió- 



