285 



milliószámra teremnek, mint tücskökkel, sás 



kákkal, csere- és ganajbogarakkal, nincsen 

 oka az irigykedésre s innen van. hogy társa- 

 ságban él, megfér egymással s e tekintetben 

 egyetlen az európai ragadozó madarak között." 



A telepes fészkelés feltételeként igen helye- 

 sen a táplálékszerzés módja szerepel, habár 

 a kék vércsénél a kenyéririgység hiánya nem 

 lehet közvetlen oka a telepes feszkelésnek. 

 inert hiszen nem csak telepesen, hanem magá- 

 nyosan is fészkel. A telepes fészkelés ennél 

 a fajnál csak másodlagos következménye annak 

 az oekologiai sajátságnak, hogy a telepesen 

 fészkelő vetési varjú fészkeit elfoglalja. Maga 

 az elv azonban, t. i. a kenyéririgység hiánya 

 csakugyan döntő föltétele a telepes fészke- 

 lésnek, mert a kenyérirígységnek ez a hiánya 

 onnan ered, hogy a fészkelési hely más mint 

 a táplálékszerzési terület. Minden madár, a 

 mely ugyanoly természetű helyen szerzi táp- 

 lálékát, a milyenen fészkel, nagyságához, 

 illetőleg táplálékszükségletéhez mért körzetet 

 igényel, melyet idegenekkel szemben meg- 

 védelmez; evvel szemben általában véve tele- 

 pesen fészkelnek mind azok a fajok, melyek 

 táplálékszerzési területe más, mint a fészke- 

 lési terület. Mint közvetlen ok ilyenkor is 

 legtöbbször az a körülmény szerepel, hogy a 

 nagy kiterjedésű egyöntetű táplálkozási terü- 

 leten csak szórványosan akadnak alkalmas 

 fészkelöhelyek, a hová ennélfogva össze- 

 szorulnak az itt megélhetést találó madarak, 

 mint pl. a vetési varjak a művelés alatt levő 

 földek ligeteiben, a tengeri madarak a part 

 alkalmas szikláin stb. 



Látható ezekből is, mily széles látókörrel es 

 aprólékos gondossággal irta meg Petényi amaga 

 kék vércse monográfiáját, mely arról is neve- 

 zetes, hogy az elsők közé tartozik, melyekben 

 oekologiai jelenségek mint megoldandó prob- 

 lémák szerepelnek, melyek megoldási kísér- 

 leteiben már Darwin előtt is a szelekczió csirái 

 mutatkoznak. Teljesen megokolt ennélfogva, 

 ha a kék vércse fészkelésének tárgyalásában 



nénin der Abenddämmerung vorkommen, /,. B. 

 Grillen, Heuschrecken, .Mai nnd Mistkäfern 

 usw. - lebt, also keine Ursache hat, futter- 

 neidisch zu sein, ist der geselligste und mit 

 seinesgleichen der verträglichste aller euro- 

 päischen Raubvögel". 



Als Bedingung des kolonieweisen Bratens 

 wird sehrrichtig die Ernährungsweise bezeich- 

 net, obwohl der Mangel des Futterneides bei 

 dem Rotfussfalken kaum die unmittelbare Ur- 

 sache des kolonieweisen Brütens sein kann, 

 da diese Art ja bekanntlich nicht nur kolonie- 

 weise, sondern auch in einzelnen Paaren brü- 

 tet. Das kolonieweise Brüten ist bei dieser 

 Art eine sekundäre Folge derjenigen ökolo- 

 gischen Eigenschaft, dass die Nester der 

 kolonieweise nistenden Saatkrähen okkupiert 

 werden. Das Prinzip selbst aber, nämlich der 

 Mangel des Futterneides ist jedenfalls ent- 

 scheidender Faktor des kolonieweisen Bratens, 

 indem dasselbe dadurch bedingt wird, dass 

 die Brutsteile von der Nahrungsstelle gänzlich 

 verschieden ist. Jeder Vogel, dessen Nahrungs- 

 stelle und Brutstelle gleichgeartet ist, bean- 

 sprucht ein seiner Grösse, respektive seinem 

 Nahrungsbedürfnisse entsprechendes L'évier, 

 welches er fremden Eindringlingen gegen- 

 über verteidigt; dem gegenüber braten im 

 allgemeinen alle jene Arten, deren Brut- und 

 Nahrungsgebiet nicht gleichgeartet ist, kolo- 

 nienweise. Als unmittelbare Ursache wirkt 

 hier meistens der Umstand, dass in dem aus- 

 gedehnten, gleichförmigen Nahrungsgebiete 

 nur sporadisch geeignete Brutplätze vorhan- 

 den sind, wo daher sämtliche Vögel, welche 

 ihre Lebensbedingungen hier auffinden, zu- 

 sammengedrängt werden, wie z. B. die Saat- 

 krähen in die Wäldchen, welche sich inmit- 

 ten der bebauten Felder befinden, die See- 

 vögel auf geeigneten Felsen usw. 



Es ist hieraus ersichtlich, mit welch weitem 

 Gesichtskreise und mit welch minutiöser Sorg- 

 fältigkeit Petényi bei der Verfassung seiner 

 Etotfnssfalken-Monographie verfuhr, welche 

 auch noch deshalb bemerkenswert ist. dass 

 sie die erste ist. in welcher ökologische 

 Erscheinungen als der Lösung harrende 

 Probleme hingestellt sind, und wo in den 

 Lösungsversuchen schon vor Darwin die Keime 

 der Selektion vorhanden sind. Ks ist demnach 

 vollkommen begründet, wenn bei Behandlung 

 des Brutgeschäftes des Rotfussfalken zur 



