286 



éppen ezt a monográfiát veszszük zsinórmér- 

 tékül a többi tárgyalás adatának felülbírálá- 

 sához. 



Bréhms Tierlehen. Újból földolgozta De. 

 Pbchubl Loeschb : Madarak. III. kötet. Leipzig 

 und Wien, 1892, p. 263. 



Saját megfigyelések hiányában Nordmann, 

 Radde és részben Naumann adatai. 



Homever S.: Nach Ungarn und Siebenbür- 

 gen. Ornith. Monatsschrift, 1892, p. 414. 



„A bielitzi erdőben az utolsó évek alatt 

 kb. 15 pár kék vércse fészkelt régi szarka- 

 fészkekben. Elszórtan kb. 20 szarka- és varjú- 

 fészket láttam, azonkívül múltévi (kisebb) 

 fészkeket, melyeket a kék vércsék maguk 

 raktak." 



A kék vércse magarakta fészkének kritériu- 

 maként csak annak kisebb volta szerepel, 

 a mi azonban egyúttal a régi, tetőnélkiil szű- 

 kölködő szarkafészeknek is a kritériuma, 

 úgy hogy ennek az adatnak az alapján nem 

 dönthető el a kérdés, hogy rak- e a kék vércse 

 fészket, vagy sem. 



Dr Leverkühn P. : Bericht über eine Reise 

 nach Ungarn. Főjelentés a II. nemzetközi 

 madártani kongresszusról. II. rész. Budapest, 

 1892, p. 222. A sülysápi út. 



„Egy szóval se akarok nyilatkozni erről a 

 fajról, melynek életrajzát Petényi János, a 

 magyar Naumann, oly fölümúlhatatlan kime- 

 rítőséggel és lelkesedéssel írta meg ! Petényi 

 határozott állítása szerint a kék vércse sohase 

 rak fészket. Rosszul venné ki magát, ha ezt 

 a százszoros tapasztalat során bebizonyított 

 tényt egy eset alapján kétségbe vonnám. De 

 be kell vallanom, hogy az egyik fészekről, 

 a melyet magam hoztam le (most a strassburgi 

 múzeumban van), nem tudtam eldönteni, hogy 

 miféle madár rakhatta azt, A másik fészek a 

 mit fent a fán megnéztem, régi szarkafészek 

 volt." 



Leverkühn eddig az egyedüli a külföld 

 ornithologusai közül, a ki a kék vércse fész- 

 keléséről szólván megemlékezik PetényiföI. 

 Igen jellemző tény ez, ha tekintetbe vesz- 

 szük, hogy Leverkühn a madártani irodalom 

 terén mily óriási tudás fölött rendelkezik. 

 Petényi adatait teljes mértékben el is fogadja, 

 daczára annak, hogy a szerencsés véletlen 

 következtében tán módjában volt oly fészket 



kritischen Überprüfung der übrigen Arbeiten 

 gerade diese Monographie als Grundlage 

 genommen wird. 



Brehtns Tierleben. Neubearbeitet von Dr. 

 Pechuel-Loesche : Vögel. Bd. III. Leipzig und 

 Wien, 1892, pag. 263. 



In Ermangelung eigener Beobachtungen 

 die Daten von Nordmann, Radde und teilweise 

 Naumann 



A. v. Homeyer: Nach Ungarn und Sieben- 

 bürgen. Ornith. Monatsschrift. 1892. pag. 414. 



„Im Bielitzer Akazienwald haben in den 

 letzten Jahren ca. 15 Paare Abendfalken 

 meistens in alten Elsternestern gehorstet. Ich 

 sah hier zerstreut ca. 20 Elster- und Krähen- 

 nester, auch alte, vorjährige, selbstgebaute 

 (kleine) Nester vom Abendfalken. * 



Das Kriterium des selbstgebauten Horstes 

 wird hier nur darin angegeben, dass derselbe 

 kleiner ist, was jedoch zugleich auch das 

 Kriterium der alten dachlosen Elsternester 

 bildet, so dass auf Grund dieser Daten die 

 Frage, ob der Rotfussfalke einen Horst baue, 

 oder nicht, unentschieden bleibt. 



Dr. Paui, Leverkühn : Bericht über eine Reise 

 nacli Ungarn. Hauptbericht des II. internat, 

 ornith. Kongresses. IL Teil. Budapest, 1892, 

 pag. 222. Tour nach Süly- Sáp. 



„Ich mag mit keinem Worte mich über 

 diesen Vogel äussern, dessen Biographie 

 der Naumann Ungarns, Johann v. Petényi in 

 so unübertrefflich exakter und begeisterter 

 Weise geschrieben hat ! • Nach Petènyis 

 bestimmten Versicherungen baut der Rotfuss- 

 falk nie ein Nest selbst. Es wäre vermessen, 

 eine auf hunderte von Beobachtungen gestützte 

 Erfahrung auf Grund eines Falles antasten 

 zu wollen. Indessen muss ich gestehen, dass 

 ich bezüglich des einen von mir selbst geholten 

 Nestes (jetzt im Strassburger Museo) voll- 

 kommen rathlos bin, wem als Erbauer ich es 

 zuschreiben sollte ! Das andere von mir oben 

 im Baume besichtigte war ein altes Elsternest." 



Leverkühn ist bisher der einzige ausländische 

 Ornithologe der im Anschlüsse an das Brut- 

 geschäft des Rotfussfalken Petényi erwähnt. Es 

 ist dies eine ungemein bezeichnende Tat- 

 sache, wenn man in Betracht nimmt, über welch 

 ausserordentlich umfangreiches ornitho-litera- 

 risches Wissen Leverkühn verfügte. Petènyis 

 Daten werden von ihm auch ohne Vorbehalt 

 akzeptiert, trotzdem er infolge eines glück- 



