300 



A fák tetején levo, tehát a legnehezebben 

 hozzáférhető szarkafészkekel foglalták el. 



Se azelőtt, se azóta nem fészkeltek ezen ;i 

 vidéken." 



Szinguláris fészkelőhély :i költési teriilet 

 déli határvonalán már nemcsak a hegységek 

 határán, hanem már a valóságos hegyvidéken, 

 de itt is a törpe síksággá kiszélesült völgy 

 berkeiben található szarkafészkeket foglalta 

 el, nem pedig a völgyet határoló hegység- 

 ben levő sziklaüregeket és repedéseket. A kék 

 vércse itt is hü marad a rá nézve jellemző 

 oekologiához. 



Dresser H. E. : Eggs of the Birds of Eu- 

 rope. London, Parts III., IV. June 1906, p. 89. 



„Fészkelőteriilet : a kontinentális Európa 

 északon Lengyelországig és a balti tartomá- 

 nyokig, nyugaton Halle a/S. -ig, Oroszország 

 északon Archangelskig. Déli Europa ; Cyprus, 

 Kisázsia és Ázsia nyugati része a Jeniszei 

 völgyéig. 



Mint fentebb emiitettem, ez a vércsefaj 

 Európa keleti részén fészkel, a nyugati része- 

 ken, valamint Nagybritanniában csak ritka 

 vendégként fordul elő. Nem kedveli a tulajdon- 

 képpeni erdőt, hanem inkább ligetekben, fás 

 síkságok művelés alá fogott részein, bokros 

 réteken és általában a nyilt területeken tele- 

 pül meg. 



Fészket nem rak, hanem a vetési és dol- 

 mányos varjak, valamint a szarkák elhagyott 

 fészkeit foglalja el ; Magyarországon, a hol az 

 utóbbi faj fészkében igen gyakran találtam, 

 vagy a magányosan álló fákra rakott fészkeket 

 foglalja el, vagy pedig, ha egy fán több 

 fészek is van, úgy valamennyiben ez a vércse 

 települ meg. 



Tojásait, melyek száma négy-öt, ritkábban 

 hat, júniusban rakja le; ezek igen variálnak. 

 Gyűjteményemben levő 25 tojás méretei 

 35-9x28-5 és 40 0X32-3 között vannak." 



A fészkelőterületre vonatkozó néhány kétes 

 adattól eltekintve általánosságban korrekt, de 

 nem teljes tárgyalás. így pl. hiányzik a kék 

 vércsék telepes fészkelésének a kidomboritása, 



Nur jene Elsternester wurden okkupiert, 

 welche sich auf den Gipfeln der Erlen, also 

 auf den sichersten Stellen befanden. 



Weder früher, noch seither haben sie hier 

 genistet." 



Singulare Brutstelle an der südlichen Grenz- 

 linie des Brutgebietes schon nicht mehr an 

 der Grenze der Gebirge, sondern inmitten 

 der wirklichen Gebirgslandschaft. DerRotfuss- 

 falke okkupiert jedoch auch hier die Elster- 

 nester, welche sich in den Auwäldchen des 

 sich zur Miniaturebene ausgebreiteten Fluss- 

 tales befinden, nicht aber die Felsspalten und 

 Höhlungen des Hochgebirges, welches das 

 Tal umrahmt. Der Rotfussfalke bleibt auch 

 hier seiner speziellen Ökologie getreu. 



Dresser H. E. : Eggs of the Birds of Europe. 

 London, Parts III. and IV. June 1906, p. 89. 



..Brutgebiet: Das kontinentale Europa nörd- 

 lich bis Polen und die baltischen Provinzen, 

 westlich bis Halle a/S. Russland, nördlich 

 bis Archangelsk. Südosteuropa, Cypern, Klein- 

 asien und Westasien östlich bis zum Jenisseital. 



Wie oben erwähnt, brütet dieser Falke in 

 Osteuropa und kommt in Westeuropa und in 

 Grossbritannien nur als seltener Gast vor. Er 

 hält sich nicht im eigentlichen Walde auf, 

 sondern bezieht gerne Auen und kultivierte 

 Stellen in baumbestandenen Ebenen, ferner 

 mit Buschwerk bestandene Wiesen und im 

 allgemeinen das offene Gelände. 



Er baut sich keinen eigenen Horst, son- 

 dern benützt die verlassenen Nester der Saat- 

 krähen, Nebelkrähen und Elstern; in Ungarn, 

 wo ich ihn häufig im Neste der letzteren Art 

 fand, nimmt er entweder Besitz von Nestern, 

 welche auf einzelnstehenden Bäumen errich- 

 tet sind, oder, wenn auf einem Baume meh- 

 rere Nester sind, werden sämtliche von den 

 Pärchen dieser Falkenart bezogen. 



Die Eier, deren Anzahl vier bis fünf und 

 nur selten sechs ist, werden im Juni gelegt, 

 und variieren bedeutend. Bei 25 Eiern in 

 meiner Sammlung variieren die Dimensionen 

 von 359 X 28-5 bis 40-0X323." 



Von einigen auf die Ausbreitung des Brut- 

 gebietes bezüglichen zweifelhaften Daten ab- 

 gesehen im allgemeinen eine korrekte, wenn 

 auch nicht vollständige Darstellung. So fehlt 

 z. B. das prägnante Hervorheben des kolonie- 

 weisen Nistens, obwohl dasselbe implicite in 

 der Okkupation der Saatkrähennester und 



