304 



Francziaországban nein fészkel. Költ Orosz- 

 országban, három-öt tojást rak. méreteik 

 3.y0x28"0 cm. Májusban tojik, a költés idő- 

 tartania 21 nap. 



Hiányos tárgyalás helytelen adatokkal, me- 

 lyek forrása ismeretlen. 



Marshall V. : Brehms Tierleben IV. kiadás, 

 új feldolgozás; befejezték Hempelmann E és 

 Strassen 0. Madarak. I. kötet. Leipzig und 

 Wien, 1911, p. 479. 



„A fészkelésről sajnos nincsenek saját meg- 

 figyeléseim s ezért más kutatókra, nevezetesen 

 Radde és Nordmann adataira kell támaszkodnom. 

 Az első szerint a kék vércsék májusban rak- 

 nak fészket, főleg magas fűzfákon ; utóbbi 

 szerint nem ritkán szarkafészkeket szerelnek 

 fel fészkelő tanyának. Minthogy ezt a tulaj- 

 donosok többnyire nem engedik át a maguk 

 jószántából, azért gyakran erős küzdelembe 

 kerül, míg a vércsék elérik czéljukat, mihez 

 állítólag saját fajtabélijeiket segítségül is 

 szokták hívni. Nem valószínűtlen az az állítás 

 sem, hogy a kék vércse szívesen fészkel 

 faodvakban. Négy öt tojása stb." 



BREHMiiek 1866-ban közölt adatai — más 

 fogalmazásban ; lényegileg azonban változat- 

 lanok. Nagyon érdekes és az új feldolgozá- 

 sokra, valamint az irodalmi források felhasz- 

 nálására igen különös fényt vető jelenség, 

 hogy egy félszázad eredményei teljesen nyom- 

 talanok maradtak, három új kiadáson keresztül. 



Az irodalmi források sora véget érvén, be- 

 fejezésül még néhány kézirati megfigyelést 

 közlök, melyek szintén fontosak a kérdés 

 ismeretéhez. 



„ Nistet in Frankreich nicht. Briitvogel in 

 Russland, legt 3 — 5 Eier, deren Masse 

 350 X 280 sind. Brütet im Mai. Brutdauer 



21 Tage." 



Dr. Lovassy S. : Ujabb adatok a kék vércse 

 fészkeléséhez. Kézirat a kir. M. 0. K.-ban. 



„Keszthely környékén, különösen Fenék 

 major mellett, évről évre fészkel a kék vércse. 

 Magarakta fészkét még sohase találtam. A 

 tojások rendesen elfoglalt vagy elerőszakolt 

 dolmányos varjúfészkekben vagy pedig tágas 

 szilfaod vakban voltak és itt a pudván feküdtek, 

 a fészek minden nyoma nélkül." 



Mangelhafte Darstellung mit unrichtigen 

 Daten, deren Quelle nicht ausfindig gemacht 

 werden konnte. 



W. Marshall : Brehms Tierleben. IV. Auf- 

 lage. Ncubearb. von W. Marshall, vollendet 

 von E. Hempelmann und 0. zur Strassen : Die 

 Vögel. Bd. I. Leipzig und Wien, 1911, p. 479. 



„Über die Fortpflanzung selbst habe ich 

 zu meinem Bedauern eigene Beobachtungen 

 nicht anstellen können und muss mich daher 

 auf andere Forscher, namentlich Radde und 

 Nordmann stützen. Nach Angabe des erst- 

 genannten legen sich die Abendfalken ihren 

 Horst im Mai auf Bäumen an und wählen 

 hierzu vorzugsweise hohe Weiden ; nach 

 Angabe des letzteren richten sie nicht selten 

 ein Elsternest zum Horste her. Da dies die 

 rechtmässigen Besitzer nicht gutwillig her- 

 geben, muss das Falkenpaar harte Kämpfe 

 bestehen, um sein Ziel zu erreichen, soll auch, 

 wie man sagt, oft andre seiner Art zu Hilfe 

 rufen. Die Angabe, dass der Rotfussfalke gern 

 in Baumhöhlungen niste, ist durchaus nicht 

 unwahrscheinlich. Die 4 — 5 Eier etc." 



Die von Brehm 1866 veröffentlichten Daten 

 — in anderer Formulierung, wesentlich jedoch 

 unverändert. Es ist eine sehr interessante, die 

 Neubearbeitungen sowie die Benützung der 

 Literaturquellen in ein sehr schiefes Licht 

 stellende Erscheinung, dass die Resultate eines 

 halben Jahrhunderts während drei Neubear- 

 beitungen hindurch gänzlich unberücksichtigt 

 blieben. 



Hiemit ist die Reihe der Literaturquellen 

 beendet und folgen nur noch einige handschrift- 

 liche Beobachtungen, welche zur Beleuchtung 

 der Frage ebenfalls von Wichtigkeit sind. 



Dr. A. v Lovassy : Neue Daten über das 

 Brutgeschäft des Rotfussfalken. (Manuskript 

 in der Königl. U. 0. C.) 



„In der Gegend von Keszthely, besonders 

 in der Umgebung des Meierhofes Fenék brütet 

 der Rotfussfalke alljährlich. Ein selbstgebautes 

 Nest habe ich niemals gefunden. Die Eier 

 waren entweder in verlassenen oder eroberten 

 Nebelkrähennestern, oder aber in weiten 

 Höhlungen von Ulmen, und lagen dieselben 

 hier auf dem Mulm (dine Spur eines Nestes." 



