305 



Sárkány J. : â kék vércse fészkeléséröl. Kéz- 

 irat a Kir. M. 0. K.-ban. 



„Azelőtt, a míg még megtűrték az öreg 

 odvas fűzfákat, addig Békésszarvas környékén 

 gyakori fészkelő volt a kék vércse, s így 

 gyakran nyílt alkalmam annak fészkelését 

 megfigyelnem. Legnagyobb részük régi le- 

 gallyazott fűzfák odvaiban fészkelt, melyek- 

 ben a tojások a pudván feküdtek. Ez az odu 

 gyakran csak kis mélyedés volt a törzs tetején. 

 Még gyakrabban a törzs felső pereme alatt 

 levő nagyobb oldalt nyíló odvakat foglalták 

 el, ha azok legalább 27a méter magasságban 

 voltak. Az odu nyílása legalább 25 — 30 cm 

 átmérőjű volt, kisebb nyílású odvakban mindig 

 csak Glaucidium noctuum tojásokat találtam 

 és sohase kékvércsetojásokat. Az odu mély- 

 sége mindig csak néhány czentiméteres volt, 

 úgy hogy tulajdonképpen csak faüregekről 

 lehet szó ; valóságos, mély odvakban még 

 sohase találtam őket. Néha régi szarkafészke- 

 ket is használtak. Magarakta fészkeit sohase 

 leltem, s a faüregekben soha még nyomát se 

 találtam a fészekrakásnak. A tojások itt minden 

 más alj nélkül a tiszta pudván feküdtek." 



Cerva F. : A kék vércse magarakta fészkéről. 

 A Kir. M. 0. K. kézirata. 



„Sok alkalmam volt a kék vércse fészkelé- 

 sének megfigyelésére, de csak egy ízben 

 találtam oly fészket, mely legalább jó részben 

 saját készítmény volt. 1903 május havában 

 Izsákon megfigyeltem egy kékvércsepárt, mely 

 fészekrakással foglalkozott. Minthogy ritkáb- 

 ban jártam azon a vidéken, azért erről a 

 ritka esetről, nevezetesen a fészekrakás idő- 

 tartamáról, valamint az egyéb mellékkörül- 

 ményekről alig mondhatok valamit. Én csak 

 a nőstényt láttam, a mint hordozta a fészek- 

 anyagot, de azért nem merném állítani, 

 hogy a hím nem segítene. A fészekben május 

 26-án négy tojás volt. A fészek méretei a 

 következők : külső átmérő 27 cm, belső át- 

 mérő 12 cm, magasság 15 cm. 



A fészek legnagyobb részében saját készít- 

 mény volt, de egy régi szarkafészek romjainak 

 a felhasználásával, melyek a fészek alapját 

 szolgáltatták. Az alap magassága 4 cm volt, 

 tehát a kék vércse saját építkezése még 

 mindig 11 cm-t tett ki; az ehhez szükséges 

 Aquila XVIII. 



J. SArkAny : Tiber das Brutgeschäft des Rot- 

 fussfalken. (Manuskript in der Königl. U.O.C.) 



„Früher, solange alte, ausgehöhlte Kopf- 

 weiden noch leben durften, war der Rotfuss- 

 falke ein häufiger Brutvogel in der Gegend 

 von BékéSBzat'vas, und hatte ich deshalb 

 vielfach Gelegenheit, dessen Nisten zu beobach- 

 ten. Weitaus der grösste Teil brütete in den 

 Höhlungen alter Kopfweiden, in welchen die 

 Eier auf dem Mulm lagen. Häufig war diese 

 Höhlung nur eine kleine Vertiefung in der 

 Mitte des „Kopfes". Noch häufiger wurden 

 grössere Seitenhöhlungen unterhalb des Kopfes 

 benützt, aber mindestens in 2 1 / a Meter Höhe. 

 Der Zugang der Höhle hatte mindestens einen 

 Durchmesser von 28 — 30 cm. In Höhlungen 

 mit kleinerer Öffnung fand ich nur Eier von 

 Glaucidium noctuum, niemals aber Rotfuss- 

 falkeneier. Die Tiefe der Höhlung betrug 

 immer nur einige cm, so dass man in Wirk- 

 lichkeit nur von Baumlöchern sprechen kann, 

 in tiefen, wirklichen Höhlungen fand ich sie 

 niemals. Manchmal wurden auch alte Elster- 

 nestern benützt. Selbstgebaute Nester fand 

 ich niemals, und war auch in den Baum- 

 löchern niemals eine Spur des Baues zu finden. 

 Die Eier lagen hier auf dem blossen Mulm, 

 ohne jede andere Unterlage". 



F. Cerva : Vom selbstgebauten Horste des 

 Rotfussfalken. (Manuskript in der Königl. 

 U. 0. C.) 



„Im Mai 1903 beobachtete ich in Izsák 

 ein Rotfussfalkenpaar, welches sich einen 

 Horst baute. Infolgs meiner selteneren Besuche, 

 sind meine Beobachtungen sehr lückenhaft, 

 und kann ich daher die Zeitdauer und andere 

 nähere Umstände des so selten vor Augen 

 kommenden Bauens nicht angeben. Ich sah 

 nur das Weibchen Materiale zusammentragen, 

 doch wage ich nicht zu behaupten, dass das 

 Männchen nicht mithelfe. Die Maasse des 

 Nestes, welches am 26. Mai 4 Eier enthielt, 

 betrugen : Durchmesser in der äusseren Lichte 

 27 cm, Durchmesser der Mulde 12 cm, ganze 

 Höhe 15 cm. 



Das Nest war zwar zum grössten Teile 

 selbst gebaut, doch mit Benützung der Trümmer 

 eines alten Elsternestes, welche den Unterbau, 

 resp. das Fundament bildeten. Dieses betrug 

 4 cm und bleiben daher für den speziellen Bau 

 des Rotfussfalken noch immer 11 cm, welches 

 Maleriale der Rotfussfalke selbst herbeitrug. 



as 



