307 



Az első fölfedezést követő nyolczvan esz- 

 tendő folyamán a forrásmunkák valóságos 

 tömege foglalkozott az ornithologiának eme 

 igazán piczinyke részletkérdésével. Az eredeti 

 forrásmunkák száma is elég tekintélyes, csak 

 az a kár, hogy sok közöttük a jelentéktelen, 

 sót az olyan is, mely a kérdés lényegével 

 sincs tisztában, tehát azt nem is tudja előre- 

 vinui. Ezekkel szemben van azonban néhány 

 olyan forrásmunka is, mely a monográfiák 

 részletességével tárgyalja a kérdést. 



Az eredeti forrásmunkák alapján a követ- 

 kezőképpen haladt a kék vércse fészkelésé- 

 nek a megismerése : 



Fészkelés elhagyott vagy erőszakkal elfoglalt 

 szarkafészekben ; a lakott szarkafészkeknek tár- 

 saságban való elfoglalása ; szórványos fészkelés 

 faodvakban ; a tojások első leírása (Petényi 

 1830). 



Telepes fészkelés a vetési varjú telepen; a 

 fészekalj 4 — 6 tojásból áll; első tojásméretek 

 (Cochranr-Hewitson 1856). 



A fiókák pehelyruhája tiszta fehér (Dresser 

 1871). 



A költés időtartama 18 nap ; az elfoglalt 

 fészkeket kijavítja (Lovabsy 1876). 



A tojásokat a hím és nőstény egyaránt költi 

 (Riesenthal 1876). 



A kék vércse maga nem rak fészket; első 

 tojássúlyok és pontos tojásdetermináló adatok 

 (Goebel 1879). 



A párzási játék leírása a kékvércse maga- 

 rakta (?) fészke (Zarudny 1888). 



A fészkelés összes mozzanatainak tárgyalása 

 az oekologiai korreláczió elve alapján (Petényi 

 1891). 



A kék vércse magarakta (?) fészke méretekkel; 

 az egyéves madár is költ már. de mindig 

 öregebbhez csatlakozik (Szomov 1897). 



A fészk előtér ület részletes meghatározása 

 (Dresser 1906). 



Mesterséges fészekkosár elfoglalása (Bakó- 

 Csörgey 1908). 



Együttfészkelés házi verebekkel (Szemere 1908). 



A kék vércsétől elfoglalt fészekodvak pontos 

 részletezése (Sárkány 1911). 



Kése alapra, szarkafészekroncsra szerelt 

 kék vércse fészek ; a fészekrakást valószínűleg 

 csak a nőstény végzi (Cerva 1911). 



Während der 80 Jahre, welche der ersten 

 Entdeckung folgten, befasste sich eine ganze 

 Masse von Literaturquellen mit dieser wirklich 

 winzigen Detailfrage der Ornithologie. Selbst 

 die Anzahl der Orisinalquellen ist ziemlich 

 gross, nur schade, dass viele derselben ganz 

 unbedeutend, andere aber mit dem Wesen 

 der Frage nicht im klaren sind, deshalb 

 dieselbe auch nicht fördern können. Diesen 

 gegenüber gibt es jedoch auch solche Quellen- 

 werke, welche die Frage mit der Ausführ- 

 lichkeit der Monographie behandeln. Auf 

 Grund der Originalquellen lässt sich für die 

 Entdeckung des Brutgeschäftes des Rotfuss- 

 falken folgender Entwicklungsgang feststellen: 



Nisteìi in verlassenen, oder mit Gewalt 

 eroberten Elsternestern ; gesellschaftliche Okku- 

 paüon der bewohnten Elsternester ; spora- 

 disches Nisten in Baumhöhlen ; erste Beschrei- 

 bung der Eier (Petényi, 1830). 



Kolonieweises Brüten in den Kolonien der 

 Saatkrähe ; das Gelege besteht aus 4 — 6 Eiern; 

 erste Eiermasse (Cochrane -Hewitson, 1856). 



Das Dunenkleid der Nestjungen ist rein weiss 

 (Dresser, 1871). 



Brutdauer 18 Tage; das okkupierte Nest 

 wird ausgebessert (Lovassy, 1876). 



Die Eier werden vom Weibchen und Männ- 

 chen abwechselnd bebrütet (Riesenthal, 1876). 



Der Rotfussfalke baut keinen eigenen Horst ; 

 erste Gewichte der Eier und genaue Daten 

 zur Deter minier ung der Eier (Goebel, 1879). 



Beschreibung der Balzspiele ; selbstgebauter 

 Horst (?) des Rotfussfalken (Zarudny, 1889). 



Darstellung sämtlicher Momente des Brut- 

 geschäftes auf Grund des Prinzipes der öko- 

 logischen Korrelation (Petényi, 1891). 



Selbstgebauter (?) Horst des Rotfussfalken 

 mit Massangaben; auch der einjährige Vogel 

 brütet schon, gesellt sich jedoch immer einem 

 älteren Vogel zu (Ssomow, 1897). 



Ausführliche Bestimmung des Brutgebietes 

 (Dresser, 1906). 



Besiedelung der künstlichen Nistkörbchen 

 (Bako-Csörgey, 1908). 



Nisten mit Haussperlingen (Szemére, 1908). 



Präzise Beschreibung der von dem Rotfussfal- 

 ken besetzten Baumhöhlen (Sárkány, 1911). 



Auf fertige Grundlage, auf die Reste eines 

 alten Elsternestcs montierter Horst des Rot- 

 fussfalken ; der Horst wird wahrscheinlich 

 nur vom Weibchen gebaut (Cerva, 1911). 



39' 



