311 



lalnak helyet. Angliában tudvalevőleg Cochrane 

 adatai terjedtek el — mindenütt ugyanazokkal 

 a hiányokkal és hibákkal. Egyszóval az iro- 

 dalmi adatok felhasználásában is ugyanazt a 

 pontatlanságot és felületességet látjuk, mint 

 az eredeti munkák legnagyobb részében. Ez 

 a fejezet se nyújt hízelgő adatokat az orni- 

 thologiai kutatásra nézve. 



Habár mindezekből tulajdonképpen csak 

 a kék vércsére nézve derült ki oekologiai 

 tudásunk fogyatékossága és bizonytalansága, 

 továbbá az idevonatkozó irodalmi források fel- 

 használásában megnyilvánuló megbízhatatlan- 

 ság, kétségtelennek tartom, hogy ehhez hasonló 

 vizsgálat a legtöbb fajra nézve lényegileg 

 ugyanezt az eredményt szolgáltatná. A tanul- 

 ság ebből az, hogy az irodalmi adatokat — 

 bárkitől is erednek azok — mindig kellő 

 óvatossággal és kritikával kell fogadni. Lehe- 

 tőleg vissza kell menni az eredeti forrásokra, 

 mert csak így bontakozik ki a teljes kép, 

 melynek alapján az egész anyag teljességére 

 és megbízhatóságára nézve megbírálható. Ha 

 ezt elmulasztjuk, iigy félni kell attól, hogy 

 csak növeljük azoknak a tárgyalásoknak a 

 számát, a melyek a tudomány számára még 

 a legjobb esetben is csak stagnálást jelentenek. 



Befejezésül még csak egy dologra akarok 

 rámutatni. A kék vércse fészkelésére vonat- 

 kozó tárgyalások között csak egyetlen egy 

 olyan akadt, a mely a tények megállapí- 

 tásán túl is foglalkozott a kérdéssel, s ez 

 Petényi már többször említett alapvető jellegű 

 monográfiája. volt az egyedüli, a ki nem 

 elégedett meg az életmód megfigyelésével, 

 hanem egyúttal arra is törekedett, hogy annak 

 fontosabb mozzanatait azok lehetséges kelet- 

 kezését és fejlődését megmagyarázza s a 

 többiekkel az oekologiai korreláczió elve alap 

 ján szerves kapcsolatba hozza. Szóval ez az 

 1855 előtt készült munka az egyetlen, mely 



gen Strohbachs aber erhielten im „Neuen 

 Naumann" einen Platz. In England verbrei- 

 teten sich bekanntlich Cochranes Daten, über- 

 all mit denselben Fehlern und Mängeln. Mit 

 einem Worte, in der Benützung der Literatur- 

 quellen lässt sich ganz dieselbe Ungenauig- 

 keit und Oberflächlichkeit nachweisen, welche 

 schon den grössten Teil der Originalarbeiten 

 charakterisierte. Auch dieses Kapitel liefert 

 keine schmeichelhaften Daten für die ornitho- 

 logische Forschung. 



Obwohl sich aus all dem die Mangelhaftig- 

 keit und Unsicherheit unseres Wissens über 

 die Ökologie, sowie die Unzuverlässigkeit in 

 der Benützung der hierhergehörigen Literatur 

 nur für den Rotfussfalken ergab, so zweifle 

 ich nicht daran, dass eine ähnliche Unter- 

 suchung für die meisten Vogelarten wesent- 

 lich dasselbe Resultat, liefern würde. Die Lehre 

 hiervon ist, dass die Literaturquellen - - von 

 wem immer sie auch herstammen — mit ge- 

 höriger Vorsicht und Kritik gebraucht werden 

 müssen. Man muss womöglich bis zur Origi- 

 nalquelle vordringen, da sich nur so das voll- 

 ständige Bild entwickeln kann, auf Grund 

 dessen das ganze Materiale bezüglich Voll- 

 ständigkeit und Zuverlässigkeit untersucht 

 werden kann. Wird dies versäumt, so muss 

 man fürchten die Anzahl derjenigen Darstel- 

 lungen vermehrt zu haben, welche selbst 

 den besten Fall genommen, für die Wissen- 

 schaft nur Stagnation bedeuten. 



Zum Schlüsse möchte ich nur noch auf 

 eine Tatsache hinweisen. Unter den auf das 

 Brutgeschäft des Rotfussfalken bezüglichen 

 Darstellungen befindet sich nur eine einzige, 

 welche sich auch über das Konstatieren von 

 Tatsachen hinaus mit der Frage beschäftigt; 

 es ist dies die schon mehrfach erwähnte 

 grundlegende Monographie Petényis. Er war 

 der einzige, welcher sich nicht mit der Be- 

 obachtung der Lebensweise begnügte, son- 

 dern zugleich auch darnach trachtete die wich- 

 tigeren Momente derselben, sowie deren mut- 

 masslichen Ursprung und Entwicklung zu 

 erklären und sämtliche auf Grund der öko- 

 logischen Korrelation zu einem einheitlichen 

 organischen Ganzen zu verknüpfen. Mit einem 

 Worte ist diese schon vor 1855 verfasste 

 Arbeit die einzige, welche, den Anforderun- 

 gen der heutigen naturwissenschaftlichen For- 

 schung wenigstens hinsichtlich derForschungs- 



